14 



HANS REUSCH. 



[No. 2. 



udmarken mod syd derfra forekommer dioritisk bergart, dernæst 

 har man kvartsit til bruddet. 



Kjenstel brud ligger omtrent 8 km. i nv. t. n. for Laurdal. 

 Det strækker sig langs en aaskant og er fremstillet (lidt skema- 

 tiseret) paa hosstaaende tegning. Længden er 70 — 80 m. ; bredden 

 (det vil sige „ gulvets" bredde) er 15 m. Bergarten, som er 

 kvartsitisk, falder 70° mod n. Bruddets væg gaar i retning 

 vnv. Stængelstrukturen, der betinger anvendelsen til bryner r 

 staar som faldet ; den er antydet paa tegningen ved den maade, 

 hvorpaa bruddets bagvæg er streget. Nær bruddet har jeg seet 

 tydelig strandlagning paa en fjeldflade, som stod lodret mod 



Kjønstøl brynestensbrud. 

 Man ser bruddets bagvæg og i forgrunden hald af affaldssten. 



strækningsretningen, et bevis, om saadant skulde tiltrænges, paa, 

 at bergarten oprindelig var en sandsten. Brynestenenes mikro- 

 skopiske beskaffenhed har jeg fra de nærliggende Eidsborg brud 

 tidligere beskrevet i „Silurfossiler og pressede konglomerater i 

 Bergensskiferne. Universitetsprogram. Kr. 1882," s. 118, anm. 

 Bergarten bestaar hovedsagelig af kvartskorn, der er langstrakte 

 i stengelstrukturens retning, og af hindeagtig muskovit. Der er 

 en bedste skifrighed, som falder sammen med lagningen, og en 

 næstbedste skifrighed, lodret derimod. Efter disse to skifrigheds- 



