20 HANS KEUSCH. [No. 2. 



Denne bergart og mere almindelig udseende hornblendegneis og 

 dioritiske, skifrige bergarter vedvarer indtil Utne. Faldet saavel 

 af skifrigheden som af den utydelige lagning er her mod se. 

 Ved Utne gaard staar der finkornig gneis, rig paa glimmer og 

 hornblende. Paa veien derfra sydover til sæteren og omtrent 

 V/ 2 km. i ssv. for den gaar man over morænegrus; saa meder 

 man et stort blottet svaberg af finkornig, kvartsitlignende bergart, 

 som har skifrighed hældende mod ne. ca. 40° (Thomassens gule 

 farve). Bergarten viste sig ogsaa for mikroskopet finkornig; 

 hovedbestanddelen syntes at være kvarts med belgende udsluk- 

 ning; lidt feldspat erkj endtes. Eigelig var tilstede smaa krystal- 

 korn af et sterkt lysbrydende og dobbeltbrydende farvelest mi- 

 neral, som ikke blev neiere bestemt; en sort jernerts, antagelig 

 magnetit og biotit, forekom ogsaa. 



Kysten i vest for Utne fra omkring Svarttveit til omkring 

 Hesthammcr bestaar af hvid, middel shornig granit. Glimmeren, 

 som er sort, er temmelig sparsomt tilstede. Der maa paa visse 

 dele af denne granit kunne anlægges brud og leveres en sten, 

 som vil tåge sig særdeles smukt ud, da feldspaten og kvartsen 

 tilsammen har en ganske ren hvid farve. Fjeldet er ikke meget 

 opsprukket; der er rigtignok en del grovkornige aarer; men disse 

 maa kunne undgaaes ved brydningen. Beliggenheden lige ved 

 den dybe fjord er gunstig. 1 



R.-o. Bergarterne, som |støder til graniten, er gneis (fin- 

 kornig, mere eller mindre glimmerholdig) og hornblendeskifer 

 (ogsaa finkornig, tildels opblandet med kloritisk substans); uregel- 

 mæssige granitaarer optræder i skiftene; disse er foldede, og 

 omkring Lote saaes i dem strækningsstruktur overensstemmende 

 med akselinjernes retning hældende mod nnv. Nær Vines, hvor 

 Thomassen har sin gule farve, er der langs stranden hvide klipper 

 af finkornig hvid gneis i flade lag. Under mikroskopet saaes, at 



1 Forf. har meddelt en notis om denne hvide granit i et af vore dag- 

 blade. Foranlediget herved har grosserer N. Anker anstillet en 

 prøvedrift. Hvid granit kan maaske rindes flere steder her ved det 

 indre af Hardangerfjorden; i 1881 saa jeg smuk hvid granit med sort 

 glimmer noget i vest for Klyngstu paa sydsiden af Eidfjord. 



