42 HANS REtJSCH. [Nu. 2. 



„grønstengange", der gaar omtrent n.— s. Ved Sønstebø, frem- 

 deles efter Stalsberg, rødlig kvartsit med gneis. 



Dagalien. R.-o. Veien fra Brøsterud i Opdal til Dagalien 

 stiger jevnt op i slyngninger, anlagte i morænegrus. Dette er 

 opfyldt af kantstødte stene og er tildels lidt lerholdigt. Blandt 

 stenene er granitiske bergarter sjeldne ; hovedmængden er Dagali- 

 gneis og nærstaaende gneis; enkelte stene af granatfri horn- 

 blendegranulit, lys kvartsit og pegmatit bemerkedes. Først hen- 

 imod skovgrænsen sees ved veien skjæring i fast fjeld, nemlig 

 smaakornig, graa gneis med en lidet udpræget, i østlig retning 

 hældende planparallelstruktur. Bergarten er ensartet, saa nogen 

 lagniDg sees ikke deri. Man kommer nu op paa den øvre fjeld- 

 flade og møder her ikke fast fjeld før omtrent IV2 km. i nnv. 

 Torsætvand. Det bestaar af temmelig grovkornig hornblende- 

 sten (dioritisk bergart). Omtrent 1 km. videre frem træffes 

 fast fjeld, nemlig smaakornig hornblendeskifer (hornblenden er 

 søileformig, og bergarten indeholder en del finkornig feldspat); 

 strukturen er faldende mod øst. Aarer af grovkornig granit 

 gjeunemsætter bergarten. Man vandrer nok 1 km. og træffer 

 smaakornig gneis hældende mod nø. Der, hvor nedstigningen 

 begynder til Dagalien, staar smaakornig granit og smaakornig 

 gneis med utydelig planparallelstruktur. I dalbunden, ved broen 

 over elven, er blottet smaakornig, lys, rødlig granit. Ved kirken 

 er der ogsaa granit; deri sees lidt hornblendeskifer, antagelig 

 brudstykker. Ogsaa ved gaarden Ramberg iagttoges bergarten 

 at være granit. 



Af mere bekjendte dale ligner Dagalien adskillig Valdres- 

 dalen nærmest i syd for Fagernes; men den er mindre dyb. 

 Gaardene ligger paa nordre dalside, hvor der rager op enkelte 

 steile tjeldtoppe, medens bunden og sydsiden, som er ganske 

 jevnt og langsomt opstigende, overdækkes med skog, (blanding 

 af fure og birk). Sætrene findes mod vest i dalen ovenfor den 

 bebyggede del; den vigtigste fureskog vokser øst for bebyg- 

 gelsen. 



R.-o. Fra Kjønnaas i Dagalien fortsatte jeg vandringen 

 nordover. 



