1896.] GEOL. IAGTTAGELSEft I TELEMARKEN 0. S. V. 47 



udseende bergart. Langs fjorden sees flere steder laget sand, 

 som indeholder grus og rullestene og er oplagt til terrasseformede 

 afsatser, hvis overside ligger 15—20 m. over vandstanden, som 

 den nu er. Ved Hvaale har man paa vestsiden af veien en 

 stor haug af løsmateriale, som sikkerlig er en del af en tver- 

 moræne. Omkring Strømmen er bergarten en mørk graa, fin- 

 kornig, lidet skifrig gneis, tildels hornblendeførende og da over- 

 gaaende i dioritisk bergart. Ved Eide og paa strækningen 

 derfra mod sv. op paa Eidsfjeld er efter Naumann bergarten 

 kvartsit, der stryger n. — s., staar steilt og i de øverste toppe 

 indeholder et par mægtige „grønstenleier". I vest for Nore 

 kirke har man efter Stalsberg brudt tagskifer i en glimmer- 

 eller snarere kloritholdig, steilstaaende n.—s.-strygende kvarts- 

 skifer. Fra kirken nordefter langs fjorden staar, beretter Ståls- 

 berg videre, paa et længere stykke ampbolit, saa følger tynd- 

 skifrig kvartsit. Ved Svendsrud staar lidt klorit- eller talkr 

 skifer, ligesom ren vegsten findes i ubetydelig mængde et par 

 andre steder (saaledes mellem Eide og Eidsfjeld). 



Kravikfjord. R.-o. Omkring Kjøntveit ved Kravikfjord 

 (findes afmerket paa kartet s. 4) har man lys graa og tildels 

 kvartsitisk gneis. Et flere meter mægtigt lag af den var op- 

 fyldt af kvartsitrullestene, pressede og dertil strakte i en 70° 

 mod n. hældende retning. Lagningen, som her er udpræget, staar 

 steilt og stryger n. — s. Dernæst følger hornblendeskifer, tildel» 

 glimmerførende og glimmerrig gneis. Omkring Haatveit og 

 videre sydover til henimod Kravik f jordens sydende er der mineret 

 i en brat dalside af kvartsit. Lagningens fald er paa dette 

 strøg steilt mod vest. Der er en mod nord hældende stræknings- 

 struktur. Først er den skraanende 60° og bliver saa mindre 

 og mindre skråa sydover indtil 35°. Ved vasenden staar smaaT 

 kornig lysegraa gneis med saavel lys som mørk glimmer; tildels 

 er der kun lidet af feldspaten tilstede, saa bergarten mere er 

 at betegne som glimmerførende kvartsit; ved Skajen ligger der 

 i denne bergart rullestene af kvartsit, saa den bliver et kon- 

 glomerat; det er strakt i en omtrent 25° mod nord hældende 

 retning. Gneisen og den glimmerførende kvartsit er tildels 



