52 HANS KEUSCH. [No. 2. 



biotitgneis faldende 45° mod est, saa tydelig laget gneis faldende 

 45° mod nø., dernæst østlig faldende rødliggraa gneis, smaa- 

 komig, næsten tæt, tildels med udskilte feldspatøine og da por- 

 fyragtig; sammenleiret hermed er rødagtig, middelskornig gneis. 

 Ved Vangestad er der en mo i dalbunden; ved Vingestad staar 

 graa middelskornig gneis faldende 70 — 80° mod øsø. Mellem 

 Rud og Stefning har man gabbro; i aarer og partier, som kan 

 naa adskillige meter, forekommer en smaakornig, hvid, granitisk 

 bergart, tildels med parallelstruktur; saa følger moer indtil 

 Lampeland, hvor i dalbøiningen forekommer lidt torvmyr; ellers 

 er der neppe seet saadan i syd for Skjønne. Ved Lampeland 

 optræder gabbro og en del finkornig hornblendeskifer faldende 

 steilt mod vsv. Sydligst paa Fjose er der hornblendeskifer med 

 lagning faldende 50° mod vsv., ved Moen gabbro, middelskornig, 

 tildels finkornig. Nærmest i nord for Sverme kirke bestaar fjeldet 

 af dioritisk bergart og hornblendeskifer; hos denne sidste er der 

 udpræget stækningsstruktur hældende omtrent 45° mod n. Lag- 

 ningen er bølgende, kanske mest hældende mod ø. og sø. Ved 

 Svenne kirke har jeg gaaet omtr. IV2 km. mod øst over diori- 

 tisk bergart og hornblendeskifer, tildels ogsaa lidt gneis, dernæst 

 omtr. P/2 km. mod nø. over fjeld, hvor gneis forherskede, og de 

 hornblendeførende bergarter forekom underordnet. De skifrige 

 bergarters skifrighed hældte overalt i østlig retning. Der var 

 her nogle smaa torvmyrer. 



R.-o. Fra Svenne kirke gjorde jeg en udflugt mod sv. til Vinoren 

 nu nedlagte sølvværJc i Dronningkollen. Ved Svenne, saalangt 

 syd som til Fos, rinder elven dyb og rolig imellem grus- og 

 sandflader, som hæver sig 10 til 15 meter over den 204 m. 0. h. 

 Gruset er vasket og indeholder fuldstændig tilrundede stene. 

 Indtil Gaasum sees en del blottet fjeld af hornblendeskifer og 

 noget gabbro. Fra Fos gik jeg mod vest; først 1 km. over 

 hornblendeskifer, saa 2 km. forbi Hakkelberg til Vinorens puk- 

 værk over middelskornig, graa, meget massiv gneis, hvori der 

 forekom mindre partier af gabbro. Herfra gaar man omtrent 

 1 km. over graa, massiv gneis eller vel rettere gneisgranit; nogle 

 hundrede meter, før man kommer til Ravnaas skjærp, begynder 



