54 HANS EEDSCH. [No. 2. 



Kjerulf: „TJdsigt" s. 250 efter Dahlls dagbog. Efter denne hid- 

 sættes felgende yderligere oplysninger: Ved Loftsgaard fore- 

 kommer der i hældningen af . et fjeld en ort (grubens navn 

 ukjendt) paa en 10° mod est faldende vel 20 cm. bred kvarts- 

 gang med broget kobberkis og kobberglans. Halden var liden, 

 men indeholdt erts. Omtrent 2 km. i vest for Norefjorden i 

 foden af Grovenaas, der igjen ligger ved foden af det heie 

 Aaspefjeld, er der flere nærliggende grubeaabninger anbragte 

 paa sværmende, forresten noksaa regelmæssige kvartsgange med 

 jernglans, kobberglans og broget kobber, desuden spor af red 

 feldspat, epidot, granat samt kalkspat. Bergarten er talkskifer 

 med magnetjernkrystaller. For en af gangene anferes, at den 

 er meget regelmæssig, vel 20 cm. mægtig, og viser nærmest det 

 liggende en mængde jernglans, hvoraf man kan tåge rene haand- 

 Stykker. Gruberne i Grovenaas er smukt drevne, og der er en 

 vakker stoll, et tegn paa, at der har været anvendt udholdenhed 

 og omtanke. De forsynede Stuckenbroksmindes hytte, som laa 

 i syd ved gaarden Eide, hvor der skal findes spor af en ovn. 

 Efter befolkningens udsagn skal gruberne være gode, og de 

 stansedes paa grund af bestyrerens ded og ingenlunde af mangel 

 paa malm. [Ved gamle gruber opstaar omtrent altid en for- 

 tælling om, at det ikke var fattigdom, der forvoldte nedlæggelsen, 

 men en eller anden begivenhed, der indtraf for bestyreren eller 

 eieren. Værket blev kun drevet nogle faa aar i forrige aar- 

 hundredes sidste decennium]. 



Omtrent 15 kin. i nord for Skjønne i edemarken under 

 Skarpaas (paa vestsiden af Vatsvands nordende) ligger Kisgangs 

 grube, drevet under Duse værk. Man tinder her en temmelig 

 stor dagaabning, som overskjærer 5 tæt med hverandre liggende 

 sværmende kvartsgange, hvorpaa der forekommer kobberkis og 

 magnetjern i krystaller; kisens mængde er ikke synderlig stor. 

 Bergarten er talkskifer med magnetjernkrystaller, som er sterst 

 og hyppigst nær ved gangen. „Dette forhold i forbindelse med 

 den omstændighed, at magnetjern ogsaa findes i gangene, bringer 

 en til at tænke paa, at magnetjernet maa forholde sig i skiferne 

 som kis i falbaandene ogr altsaa maa være der som følge af 



