56 HANS EEUSCH. [No. 2. 



Denne kobbererts er ved et henimod 3 favne dybt skjærp be- 

 regnet efter leiets fald udmineret, hvoretter der gjenstod i synken 

 til vest en liden rest kobberglaserts. Ovenpaa leiet ligger et 

 3 — 6" mægtigt mildt glimmerskiferlag, som ferer fint indsprængt 

 kobberglaserts, og som af og til fjerner sig noget fra kvartsleiet. 



Paa gaarden Bratterud i Veggli, 1 /é mil længere mod nord,, 

 paa Laagens østre side, henimod 2000 skridt op fra alfarveien, 

 paa sendre side af Verja elv og omtrent 200 fod op fra samme- 

 anstaar en granitgang, bestaaende hovedsagelig af kvarts med 

 noget feldspat, rødlig kalk og sort hornblende [hornblende er 

 forvekslet med turmalin. Se den felgende beskrivelse af Mejdell]. 

 Gangen stryger i e. og v. og staar lodret, medens de kvarts- 

 og glimmerskifere, hvori den sætter op, stryger n. og s. I gan- 

 gen forekom lidet glaserts. Heiere op i aasen sammesteds, paa 

 pladsen Naasa, saaes kobberglaserts paa sletter i jordfunden* 

 sten. 



Ved nordre Kittilsland jpaa vestre side af Kravikfjorden i 

 Nore, 3 /8 mil til n. fra Skagsoset, bestaar den nedre del af 

 fjeldet af glimmer- og kvartsskifere, medens der i dets evre del 

 optræder hornblendeskifere. Disse stryger i n. og s. og staar 

 næsten lodrette med 80° fald til vest. I samme forekommer 

 hyppige gange af kvarts og hornblende, der skjærer skiferne 

 under en ret vinkel, idet de stryger i est og vest og falder til 

 syd i almindelighed under en vinkel af 10—30°. De er følgelig 

 meget flakfaldende. I disse gange optræder buntkobbererts mei 

 en liden del glaserts. Kobberertsen forekommer dels indsprængt 

 i smaa korn, dels i nyrer og plader, de sidste af 2— 3 tommers 

 tykkelse. Ved den første befaring fandtes opskjærpet 4 gange 

 paa det østre afhæng af aasen. Den ene af dem, beliggende i 

 en heide af omtrent 600 fod over fjordens niveau, havde afgivet 

 stykker af en ren buntkobbererts til en vegt af 30—40 M. 

 Gangen havde her paa 6—7 favnes længde en mægtighed af 12 

 tommer og bestod for den største del af feldspat med noget 

 kvarts. Det paa samme drevne skjærp havde en længde af 

 6—8 favne og var inddrevet 1 — 2 favne. Under denne ind- 

 drivning var ertsen betydelig aftaget, og ved befaringen anstod 



