62 HANS EEUSCH. [No. 2. 



end til Numedalen, ser man, at forholdene ved Maarelv og Vest- 

 fjorddal i Telemarken er noget lignende, ja man kunde maaske 

 ogsaa i andre af Østlandets vasdrag sege analogier; saa nær- 

 liggende som for Hallingdalens og Numedalens vedkommende 

 er dog disse ikke 1 . Forresten er det et eiendommeligt træk 

 ved den østlige del af Langfjeldenes ryg, at der er en række 

 dale, der gaar mod vsv., altsaa i en ganske anden retning end Øst- 

 landets herskende heldningsretning. Som de største vsv.-gaaende 

 dale kan nævnes, foruden Aaldal, Dagali, Opdal (denne gaar merø 

 ø. — v. end de andre), Vestfjorddal. Disse dale har alle korterø 

 tilløb paa sydsiden end paa nordsiden, især er denne modsæt- 

 ning udpræget for Aaldalens vedkommende. Da jeg holder for r 

 at dalene i hovedsagen er dannede ved det rindende vands virk- 

 somhed, er jeg tilbøielig til at se merker efter et reliefforhold 

 fra en fjern geologisk fortid i disse dale med den nævnte paa- 

 faldende retning. 



Hallingskarvens ovenpaa jevne ryg hæver sig indtil vel 

 1900 m. o. h. Strandefjord og Ustavand, der er lidt indsænkede 

 i den omgivende fjeldmark, ligger 950 m. o. h. Saavel Aal- 

 dalens elv som Hemsedalens rinder raskt ned til sammenløbet, 

 der ligger omtrent 220 m. o. h.; paa denne strækning er der 

 altsaa i Aaldalen en sænkning paa omtrent 730 m.; i det om- 

 trent lige lange strøg fra Gol til Krøderen (126 m. o. h.) er der 

 kun en sænkning af 94 meter; den nedre del af hoveddalen er 

 altsaa i det store seet særdeles flad. 



Over den sydlige del af Hallingdalen raader udelukkende 

 grundfjeld. Hemsedalen stiger fra grundfjeldet op i „heifjelds- 

 formationen". I Aaldalens distrikt skjærer hoveddalen og 

 sidedalene ned i grundfjeld. Ovenpaa dette hviler „høifjelds- 

 formationen", som bestaar af lerglimmerskifer, tildels alun- 

 skiferagtig og deri indleirede lag af kvartsit (blaakvarts). 

 Til høifjeldsformationen hører antagelig ogsaa finkornige, gneis- 

 agtige bergarter og (kun udbredt i Hemsedalens distrikt) vidt- 



1 Altfor meget maa man dog ikke fæste sig ved saadanne ligheder. 

 Man kunde ogsaa sammenholde Rukkedalen med Opdal og dalbøi- 

 ningen ved Gols kirke med Tunhøvdfj ordens vinkelbøining. 



