64 HANS reusch. [No. 2. 



Kjerulf angiver i „TJdsigten" (s. 211—213) „grensten" som 

 en temmelig udbredt yngre eruptiv paa Hemsedalens nordøst- 

 side. Spredte hentydninger til Hallingdalens høifjeldsformation 

 findes ogsaa ellers i denne bog. S. 185 omtales pegmatit- 

 gangene i grundfjeldet ved Gulsvik som berylførende ; et 

 profil fra Rukkedalen skal citeres i det følgende. Brøgger har 

 vandret fra TJstedalsvand mod vsv. til Halnekollen („Lagfølgen 

 paa Hardangervidda", s. 2. Sammesteds s. 71 meddeles et 

 profil over Strandefjord efter nærværende forfatter). 



I dagboger, som opbevares i den geologiske undersøgelses 

 arkiv, findes en og anden oplysning. Stalsberg har saaledes fra 

 1858 meddelelser om veien fra Nes og sydover. Hans iagttagelser 

 stemmer i det væsentlige overens med mine, der meddeles i det 

 følgende. 



H. Mohn anstillede i 1859 en del undersøgelser i Hemsedal. 

 Et stykke i nord for Hemsedals kirke ved Tromselven bemerkede 

 han en matsort (lysstreget) tyndskifrig lerskifer; den anvendes 

 til tagskifer, men er ikke god som saadan; Hemsedal kirke er 

 tækket dermed; den kan forfølges baade mod sø. og nv. langs 

 siden af hoveddalen, men kommer intetsteds ned i denne. Faldet 

 er 25° mod nø. Over den og under den ligger kvartsit; under 

 den underste kvartsit kommer (ved Hemsedal kirke) „kornig 

 hornblendebergart" ; Mohn regner denne til grundfjeldet, jeg der- 

 imod, som man i det følgende vil se, til den yngre formation. 

 Fra Nes har Mohn vandret mod øst. Mellem Nes og Toen gaar 

 man over kvartsit, kvartsitskifer og hornblendeskifer med tem- 

 melig steilt vestligt fald; gange af gro vkornig granit er hyppige; 

 de samme forhold vedvarer mod nø. Straks før Brotset noteredes 

 graa glimmergneis faldende 30 — 35° mod sv. Ved Syningset 

 gneis, fald 50° mod vnv. Ved sydenden af Hellervand gneis 

 med granater, fald 50° mod vnv. Ved Bekkevold kommer 

 man ind paa Hedalens granit. Denne har to feldspater, en 

 svagt rod og en mork grøn, og er indtil forveksling lig Smaa- 

 lenenes granit; IVo kilometer i nord for Hedals kirke inde- 

 slutter den ved elven store brudstykker af flammet gneis 



