1896. j GEOL. IAGTTAGELSER I TELEMARKEN O. S. V. 71 



Ved punkt 3 steg jeg op paa Fjeldsenden langs en liden 

 bæk nær Myrestelen og iagttog der profil D. Over den glin- 

 sende skifer kom (a) haard, graa skifer, tildels ren kvartsit, med 

 lag af glinsende skifer indiblandt. Saa fulgte granit i flere 

 varieteter, saaledes tildels lignende protogingranit og tildels 

 glimmerferende hornblendegranit; ved y var der en liden smule 

 af en dioritagtig bergart (betegnet med en sort flek). Videre op 

 fulgte gneislignende bergarter faldende mod nord (b), saa granit 

 med noget kvartsit (c) og saa everst gneis (gn). 



Nedstigningen foretog jeg ved punkt 4. Ogsaa paa denne 

 kant bestod f j eldet øverst af granit og gneislignende bergarter; 

 derunder kom morke lerglimmerskifere øverst med indleirede, 

 temmelig mægtige graa [mindre skifrige] skifere, tildels tydelig 

 kvartsit (kv paa tegning 1)\ faldretningen er noget vekslende. 

 Naar Fjeldsenden betragtes fra øst, ser man, at grænsen mellem 

 den understliggende lerglimmerskifer og de overliggende haarde 

 bergarter hælder i sydlig retning (30°?). 



I forbigaaende kan bemerkes, at jeg under opstigningen til 

 punkt 3 fandt en blok af en kvartsporfyrisk bergart (man har 

 saadanne i Telemarksformationen); paa høiden mellem 1 og 2 

 forekom løse stene af mørk skifer, som ikke fandtes i fast fjeld 

 deroppe. 



Landskabet mellem den sydlige halvdel af Djupsvand og 

 den østlige halvdel af Strandevand er bølgeformet, temmelig 

 jevnt klædt med plantevækst. Naar man er kommen op over 

 graniten ved Strandefjord, udbreder sig her temmelig vidstrakt 

 mørk, glinsende skifer, tildels med kvartsitlag. Henimod Nute- 

 støl (amtskartets „Stødlen") optræder saaledes kvartsskifer fal- 

 dende omtrent 30° mod nø., nærmere sæteren var der glin- 

 sende skifer, som indved husene var temmelig haard. I nord 

 for dette landskab hæver sig som en mur et ovenpaa af stenur 

 og sne bedækket fjeld (det ligger østlig for Fjeldsenden, bag 

 punkt 4; dets vestlige del har nok navnet „Skorpa". Amts- 

 kartets situation er her lidet tilfredsstillende). Muren er som 

 de øvrige fjelde her ved Strandefjord kun paa enkelte punkter 

 tilgjængelig. Den bestaar nederst af graa, krystallinske, ikke 



