72 HANS REUSCH. [No. 2. 



neiere undersøgte skifere, længere oppe foruden af saadanne 

 ogsaa af granit, gneis og dioritisk bergart. Disse forekommer 

 i lag eller plader, tildels af fods og tommers maal, tildels ogsaa 

 i større ensartede partier. Leieformige gange af. grovkorn ig 

 granit optræder. Faldet der, hvor jeg steg op, var steilt mod 

 nnv. og n. Jeg fulgte murranden vestover og iagttog fremdeles 

 fald mod nnø., saa steg jeg ned ved Skorpa og havde der steilt 

 fald mod ssø. 



Ustedalen. R.-o. Jeg er kommet ind i Ustedalen fra Daga- 

 lien. Under nedstigningen til Jeiio saaes intet fast fjeld blottet. 

 Paa strækningen mellem Skurdalen og Jeilo i Ustedalen bemer- 

 kedes blandt de løse stene foruden egnens herskende bergart en 

 afændring deraf, som var porfyrisk i mere udpræget grad end 

 den i foregaaende afsnit beskrevne Dagaligneis, idet grund- 

 massen var ganske tæt og glimmeren forsvandt eller var meget 

 sparsomt tilstede; derimod bemerkedes korn af en sort jernerts. 

 En hel del fliser af lerglimmerskifer forekom, endvidere nogle 

 stene af „grov" gneisgranit. 



Fra gaarden Flaaten i Ustedalen har jeg steget op paa Hal- 

 lingskarven. Først har man en brat skraaning op mod nord. 

 Den nedre halvdel af denne er bedækket, saa træffer man gra- 

 nitisk bergart og derpaa henimod det øverste en finkornig, 

 glimmerrig gneis faldende omtrent 70° mod vsv.; sammenleiret 

 med den er en blaalig kvartsit, der i haandstykker aldeles ligner 

 blaakvarts, men i fjeldet er mere tydelig laget, end blaakvarts 

 vel i almindelighed er. Af fjeldets udseende paa sydsiden af 

 Ustedalen maa man slutte, at disse lagede bergarter strækker 

 sig bortover der. Sammen med denne grundfjelds-kvartsit og 

 overgaaende i den forekommer en mørk, lerskiferagtig bergart. 

 Overgangen sker derved, at kvartsiten bliver meget finkornig, 

 samtidig med at den opfyldes af yrsmaa glimmerskjæl, som 

 fremkalder skifrighed. Ovenfor den omtalte skraaning begynder 

 fladfjeld; netop i kanten falder en elv ned i fos. Paa en 

 strækning af omtrent 200 meter ovenfor fossen søger man for- 

 gjæves efter fast fjeld ved elven; saa træffer man alunskifer; 

 den er smaatbølgende ; men i det store tåget er der vel en fladt 



