1896.] GEOL. IAGTTAGELSEE I TELEMAEKEN 0. S. V. 75 



af skiferpartierne betegnet ved et baand af biotitskiferstene. 

 Først længst mod øst paa den laveste del af ryggen mødte man 

 et par stene af lerglimmerskifer. De høiere partier af ryggen har 

 sikkerlig ikke i nogen nævneværdig grad været paavirkede af 

 fremglidende isbræer. Ryggen ender med en mod nø. omtrent 25° 

 nedgaaende skraaning. Graniten ved grænsen her længst øst 

 var hvidagtig og havde atter det før omtalte opknuste udseende; 

 den rakte omtrent 150 meter dybere ned her end der, hvor jeg 

 steg op. Er man kommet ned fra f j eldet, saa maa man paa 

 plateauet under det først gaa omtrent Va km., før man ser fast 

 fjeld. Jeg havde tænkt mig muligheden af, at Skarvens granit 

 kunde fortsætte uafbrudt i østlig retning, men fandt, at det 

 faste fjeld, som dukker op i det flade terræng omkring Lillebæk, 

 er graa lerglimmerskifer med skifrigheden hældende steilt syd- 

 over. Jeg gik til sæteren Hafsdalen, som er afmerket paa amts- 

 kartet i syd for Sne Hd. Omtrent 2 Va km. i vest for Hafs- 

 dalen møder man grundfjeld, nemlig steilt vestligt faldende lag 

 af gneis, som er smaakornig til finkornig og i sidstnævnte til- 

 fælde ligner kvartsit; nærmere sæteren traadte parallelstrukturen 

 tilbage, og bergarten fik mere udseende af en finkornig granit. 

 Indved sæteren følger stien først fra n. mod s., saa fra v. mod 

 0. en 3 til 5 m. høi morænevold, der paa en strækning deler 

 en myr i to dele. Mellem sæteren og Jeilo iagttog jeg en smaa- 

 kornig^gneisagtig bergart. 



R.-o. Fra Jeilo reiste jeg mod øst ned i Ustedalen ; langs veien 

 er fj eldet meget bedækket. Ved Fos sees middelskornig, hvidagtig 

 granit, ikke ulig en del af Hallingskarvens bergart. Omtrent Va 

 km. i øst for Mehus rager igjen fjeld op, nemlig dioritisk bergart. 

 Denne vedvarer til Hammersbø. Omtrent 2 km. før broen over 

 elven ved Raaen sloges smaakornig, granitisk bergart, som har 

 planparallelstruktur og ligner Dagalibergarten. Ved selve broen 

 staar dioritisk bergart; men saa har man igjen Dagalibergarten 

 ved østenden af Holefjord, her med porfyragtig struktur. 



Vatn ed al en. R.-o. Fra Myre i Hol har jeg gaaet mod 

 nord. Under opstigningen sees først lidt dioritisk bergart, saa 

 træffes gneis, tildels Dagalibergarten, tildels graa øiegneis med 



