78 HANS EEUSCH. [No. 2. 



R.-o. Jeg gik nu ned til nordenden af det fra Bræsæteren 

 mod nord forende skar og fandt der en tykskifrig, graa ler- 

 glimmerskifer. Paa den videre vandring nordover gaar man 

 først over bedækket terræng, indtil man omtrent 3 km. i øse. 

 for Beihovd møder fast fjeld af smaakornig diorit. Omkring 

 Beihovd sæter og paa den omtrent 3 km. lange strækning derfra 

 til Halse sæter (amtskartets Holle sr.) staar finkornige, grønliggraa 

 bergarter, som er vanskelige at bestemme, men antagelig er for- 

 andrede dioritiske bergarter (etsteds saaes tydelig kornig diorit), 

 de er ulagede (paa et punkt bemerkedes dog en slags steilt- 

 staaende mod nø. strygende lagdannelse), men tildels med an- 

 tydning til skifrighed (ved Halse sr. hældende steilt i nordlig 

 retning). 



Hemsedalen. Fra Halse sæter, der sees paa amtskartet 

 vestlig for Hemsedal kirke, gik jeg nordover paa østsiden af 

 Lomens dybe dalkløft. Omtrent 1 km. fra sæteren saaes diorit, 

 der indeholder pladeformige indleininger af en lys bergart (la- 

 bradorsten?), hvorved der fremkommer en tilsyneladende lagning 

 hældende vestligt. Omtrent midt paa nedstigningen til Hemse- 

 dalens bund sees en storflammet diorit, der har en steiltstaaende 

 mod vnv. strygende planparallelstruktur. Sammen dermed er 

 en lys bergart, som ser ud til at være presset labradorsten. 

 Ogsaa nede ved elven er der dioritisk bergart. 



R.-o. Jeg er ogsaa kommet ftil Hemsedal ved at følge 

 hovedveien fra Lærdal. Bergarterne omkring Bjøberg er af 

 samme slags som de, vi lærte at kjende i de høiere dele 

 af tjeldene ved Strandefjord. Det første faste fjeld, man 

 faar se, er ved nordenden af Nordtjern ; det er en middelskornig 

 gneis lig saadan, som hyppig sees i grundfjeld. Skifrighedens fald 

 er mud ønø. omtrent 45 °. Fra Bjøberg har jeg gaaet ret mod 

 nord henimod Slettetinden. Den herskende bergart er rødlig og 

 graa gneisgranit, fattig paa mørke bestanddele, mest smaakornig. 

 Der optræder ogsaa gneis; nogen regelmæssighed i dennes lag- 

 ning kunde ikke opdages ; dog er det kanske saa, at der nærmest 

 ved Bjøberg er en mod nord strygende sadel, i hvis østfloi jeg 

 flere steder iagttog et fald paa omtrent 70 ° i østlig retning. Der 



