1896.] GEOL. IAGTTAGELSER I TELEMAEKEN 0. S. V. 79 



optræder mindre partier af dioritisk bergart, dels uregelmæssig 

 kornet, dels med planparallelstruktur; nærstaaende hermed er 

 antagelig en finkornet, grenliggraa bergart, som jeg etsteds 

 iagttog. Jeg steg ned ved Sletten sæter. Mellem Nordtjern og 

 Bjøberg er et par steder blottet dioritisk bergart. En anden 

 udflugt har jeg gjort fra Bjøberg til sydøstsiden af Ørjesjøen 

 og derfra mod øst gjennem Støngeskar. Herskende i dette 

 strøg er smaakornig granit og gneis, begge glimmerfattige. Ind- 

 leiret er partier af middels- til finkornig, tildels noget skifrig 

 dioritisk bergart; hvor fjeldet er laget, ligger disse partier med 

 sin fladeudstrækning parallelt med den formodede lagning; de synes 

 her ikke at være store, saaledes ved jeg ikke af noget paa V2 km. i 

 udstrækning. Sammen med gneisen og antagelig overgaaende i 

 den optræder lidt hvid kvartsit. Nede i dalen paa sydsiden af 

 Bjebergnut iagttoges etsteds steilt fald i nordøstlig retning 

 (fjeldet var skuret i retning mod øst); øverst i Støngeskaret var 

 der fald steilt mod v.; nederst der har elven blotlagt lidt gneis 

 og dioritisk bergart. 



R.-o. Naar man fra Bjøberg reiser landeveien mod sø., 

 træffer man det første blottede tjeld omtrent 172 km. fra sta- 

 tionen; det bestaar af smaakornig, rødagtig, glimmerfattig granit 

 og af dioritisk bergart. Lidt i nv. for Resæter sees gneis; den 

 er mest temmelig massiv; planparallelstrukturen hælder omtrent 

 50° i østlig retning. Dalen trækker sig her noget sammen; 

 man ser en mod ssø. rettet skuring ; at retningen ikke har været 

 omvendt, fremgaar af stød- og læsidernes optrædelsesmaade. 

 Blandty løse stene saaes nogle af en eiendommelig porfyrisk 

 bergart, der kan beskrives som en finkornet dioritisk grund- 

 masse med indstrøede gra a feldspatindivider. Paa sydsiden af 

 Skardvand, i den V-formede dalsammensnøring nærmest i syd 

 derfor, har man finkornig og middelskornig dioritisk bergart; 

 den finkornige varietet er tildels gjennemtrukket af klorithinder, 

 der frembringer en utydelig skifrighed (den er seet staaende 

 steilt og strygende mod nø). Nu i og da er der i bergarten lyse 

 aarer, som bestaar af middels- til finkornig dioritisk og grani- 

 tisk bergart. Aarerne er tildels foldede, og saavel de som den 



