90 HANS RETTS CH. [No. 2. 



ledes som Sverige og Finland omkring den botniske Bugt. De 

 cambrisk-siluriske lag over grundfjeldet er som i Valders, blaa- 

 kvarts og lerskifer, der veksler med hinanden, uden at der lader 

 sig eftervise en saadan rækkefølge som den, Bregger har opstillet 

 for en del af Hardangervidden. De maleriske fjelde om den 

 evre del af Hemsedal bestaar af dioritiske og granitiske berg- 

 arter med en del sedimentære bergarter foldede indimellem; de 

 er sammenhørende med de Vangsmjøsen omgivende fjelde, 

 der allerede tidligere er betegnede som Jotunfj eldenes for- 

 poster. 



Høifjeldsfladerne ved Tisleia. R.-o. Fra Rolfshus tæt ved 

 Viko har jeg gaaet nordover til Oset sæter. Indtil jeg kom ind 

 paa kjøreveien ved Haugen, fulgte jeg en benvei over moræne- 

 grus, som indeholdt stene forherskende af gneis og gneisgranit, 

 undtagelsesvis af blaakvarts og lerglimmerskifer. De faa steder, 

 hvor fjeld stak op, var det graa gneisgranit eller ensartet gneis. 

 I denne forbindelse kan anføres, at man fra Rolfshus til elve- 

 sammenløbet ved Storøgaard gaar over en stenet, usædvanlig 

 tør og ufrugtbar, dog med tarvelig skov bevokset mo. Ved elve- 

 sammenløbet staar gneisgranit; langs kjøreveien derfra til Haugen 

 er der kun morænedække. Ved Haugen gaar veien langs efter 

 et vandskille, smalt næsten som en kam, mellem Hemsils dal og et 

 vestligt tilløb til Rusteelv. Fra Haugen af og nordover saaes 

 adskillige steder gneis og dioritisk bergart (amfibolit). Der, 

 hvor det egentlige fladberg begynder, møder man grovkrystallinsk 

 lys graa, til grundfjeldet (Telemarksformationen) hørende kvart- 

 sit, som indeholder biotitskjæl og paa nogle steder omslutter 

 uregelmæssige aarer og nyrer af pegmatit. Kvartsit og dioritisk 

 bergart afveksler fra nu af paa en strækning. Jeg skulde her 

 nærmest være tilbøielig til den antagelse, at gneisgraniten, gneisen, 

 den dioritiske bergart og kvartsiten ligger i folder med foldnings- 

 akser, som hælder mod nord. Omtrent 1 / 2 km. i nord for Braute- 

 moen (amtskartets Broute sr.) træffer man en del blaakvarts af 

 høifjeldsskiferen; hverken i fast fjeld eller løse stykker saaes 

 her alunskifer. Medens terrænget før havde været smaatbøl- 

 gende, bliver det nu fladt og vedbliver at være saa. Paa veien 



