1896.] KYSTVEGETATIONEN I ROMSDAL, NOED- OG SØNDFJORD. 9 



å 40 vog pr. maal. Havre er den fornemste kornsort, og kan 

 der avles indtil 4 tønder pr. maal. Bygget (seksradet) vokser 

 nok saa godt paa sandjorden, men er mere variabelt (3 å 5 

 tønder pr. maal). Rodfrugter trives godt, men dyrkes lidet, 

 naar undtages poteter (20 å 25 tønder pr. maal). Eibs og 

 stikkelsbær trives godt, naar de er beskyttede mod storme 

 og sjødrev. Frugttrær trives i regelen ikke uden som espalier 

 paa vægge mod syd eller paa særlig beskyttede lokaliteter 

 og ved omhyggelig pleie. 



I Bud levner myrerne kun liden plads til engdyrkning 

 og akerbrug (aker 2,1 km. 2 , eng 11,3 km. 2 , skog 5 km. 2 iflg. 

 Helland). Der dyrkes dog saavel havre som byg og i almin- 

 delige aar giver havren omtrent 6 fold og bygget 5. Det 

 fugtige og stormfulde klimat hindrer dog undertiden, at kornet 

 og da især havren kommer til modenhed. I de senere aar er 

 dyrkningen af byg, der tidligere var tilsidesat for havren, til- 

 taget. Derimod har dyrkning af rug og hvede som ellers ude 

 ved havkanten ei ført til noget gunstigt resultat. Vægten 

 af sidste aars havre var 59 kg. pr. tønde (140 liter) og af byg 

 84 kg. pr. tønde. Af poteter saaedes paa Bud prestegaard 

 forrige aar 5 tdr. og hostedes 60 tdr. 



Aarets avling maa dog for den hele kyststrækning siges 

 at være under et middelsaar. Forsommeren og juli maaned 

 var i det hele meget tør, saa at aker og eng mangesteds hin- 

 dredes i væksten, og det senere regnfulde veir bevirkede, at 

 saavel hø som korn blev af mindre god beskaffenhed. 



Havnegangene er i Bud pgd. gjennemgaaende nok saa 

 gode, dog er de oftest myrlændte og bevoksede med lyng. 



Hvad vegetationen ellers angaar, er den i høi grad 

 afhængig af lokalitetens beskaffenhed. Langs stranden i Bud 

 pgd. er den saaledes forskjellig, hvor der er sumpenge, og 

 hvor der er sandbund. Fra Bud kirke nordover til Male er 

 det første tilfældet. Man har her den sædvanlige vegetation, 

 der udmerker noget fugtige havstrande, som Glyceria mantima 

 Wahlb., Carex norvegica "Willd., C. salina "Wahlenb., C. mari- 

 tima Mull., C. Oederi Ehrh., C. Hornscuchiana Hoppe, Blysmus 



