1896.] KTSTVEGETATIOKEN I ROMSDAL, NORD- OG SØNDFJORD. 31 



I geologisk henseende er, som ellers i Selje pgd., gneis 

 hovedbergarten. 



Det indre af øen optages af fjeldvidder, hvorfra der hæver 

 sig enkelte høiere toppe. Nævnes kan saaledes Signalen paa 

 øens nordøstre side, Mehuken ovenfor Krokenæs, Kapelhorn, 

 inde paa partiet mellem dampskibsanløbstedet Rødberg (eller 

 Raudeberg) og Kvalheimsviken, samt fjeldpartiet Spænen, 

 inde paa sydpartiet mellem Sætenæs og Hollevik (toppene 

 Veten 621 m., øens høieste [punkt, og Brurahornet; navnet 

 Spænen er lidet kjendt paa selve øen, men især anvendt af 

 søfolk om Veten som sømerke) samt Hesten, der ganske optager 

 halvøen vest for Torskangerpollen. 



Af ferskvand bør især merkes det store Refvikvand, der 

 optager næsten ganske halvdelen af det 3 km. smale eide mel- 

 lem Refvik og Rødberg. Oppe paa den indre fjeldvidde 

 lindes adskillige smaavand, saaledes paa den nordøstre del 

 Langenæsvand og Røisevand, paa den nordvestre Movandene 

 og Skindvandet og i sydpartiet Svartebotnenvandene oppe 

 paa plateauet vest for Kapelhorn, Oppedalsvandene ovenfor 

 Oppedalsgaardene og Skramsvandene ovenfor Skramsbygden 

 under Veten. 



Paa Vaagsøen faaes i almindelige aar fuldvægtigt korn 

 af saavel havre som" byg, først og fremst ved Kvalheim, 

 desuden i Vedviken, Refviken og \ Vaage. I Skramsbygden 

 paa sydostsiden Fer;" dog kornet ofte temmelig let. Paa 

 Krokenæs, øens nordvestligste gaard, kan der kun avles 

 havre. 



De største og bedste torvmyrer 1 findes ved Kvalheim, 

 hvilke gaarde ogsaa har de bedste havnegange paa hele øen. 

 Saadanne forekommer nemlig ude paa' øerne i regelen kun, 

 hvor der findes store flade strækninger langs sjøen. Saavel 

 kjør som heste trives udmerket paa disse "strandbelter, og 



Gode torvmyrer i den udstrækning som i ytre Romsdal og øerne 

 i ytre Søndmøre (specielt Harøen, Vigra, fjeldvidder paa Gurskø og 

 Hareidland) er iøvrigt sjeldne paa øerne i Nord- og Søndfjord. Man 

 maa kjøbe ved til brændsel. 



