46 ove dahl. [No. 3, 



sider. Nederst er den temmelig bred, men indsnevres jævnt opad, 

 Væggene er næsten lodrette og i det hele temmelig jævne. 

 Bergarten er væsentlig laget gneis. Desuden findes der ogsaa 

 paa Kin flere merkelige huler, saaledes Borni (Borgny)hel- 

 leren (31 m. o. h.) og Troldhullet (Trollhole, 36 m. o. h.) 

 ved Kin kirke, den førstes gulv dækket med ler og sand, den 

 andens med ur, Skjenhelleren (50 m.) og Storefjeldshelleren 

 (66 m. o. h.) paa øens sydside (bunden er dækket |med møg 

 og nedramlede stene), samt udenfor Kinnekloven de vældige 

 grotter Store og Lille Byrgehelleren (17 og 45 m. o. h.) y 

 den ene liggende over den anden. Foran den førstes vide y 

 hvælvede indgang er der opført en stenmur. Længden er 3<2 

 m. Gulvet er dækket af store stene og sand. Hulen ind- 

 snevrer sig efterhaanden, idet gulvet hæver sig, tåget sæn- 

 ker sig og væggene nærmer sig hinanden. Lille Byrgehelleren 

 er ved indgangen 7 m. bred. Længden er 17 m. Ogsaa denne 

 indsnevres gradvis indover. Bunden, der i den forreste del af 

 hulen skraaner jevnt opad, bestaar af ler, der tildels er dækket 

 med møglag. Inderst spærres den næsten ganske af en sten- 

 blok. I den forreste del af hulen vokser som oftere paa slige 

 lokaliteter en mængde rams. Ogsaa paa Askroven findes 

 der en eiendommelig hule ved Hvalvik paa vestsiden af øen. 

 Den ligger oppe i fjeldet paa østsiden af den ydre bugt. Lige- 

 som ved Troldhullene ved Indre Reksten og Grotle danner 

 indgangen et trangt, tri an gelf ormet, nedadgaaende hul, der fort- 

 sætter sig langt indover fjeldet, ja man paastaar, at det først 

 skal munde ud paa den anden side af øen. Paa Alden saa 

 jeg ikke nogen egentlig huledannelse, men en særdeles dyb, 

 smal revne oppe paa fjeldplateauet og forskjellige dybe kløfter 

 nede ved søen. 



Hvad de geologiske forhold angaar, bestaar størstedelen 

 af de undersøgte øer [i Kin af konglomerat eller sandsten 

 (Hovden, Batalden og Lille Batalden ,(paa begge dog flere 

 steder skifere), Skorpen, hvis sydside dog dannes af skifere). 

 Paa Askoven og Svanø er bergarten væsentlig skifere, paa 

 Reksten laget gneis. I Askevold bestaar Alden, Tviberg og 



