1896.] OM NORGES SOPARTER. 13 



Avenæ. Puccinia grarninis og coronata er (if. Lagerheim) ind- 

 forte til Qnito med havrekorn. Dianthusfrø fra Japan, op- 

 elsket under glasklokker, frembragte (if. Cooke in Grard. Ch.ro- 

 nicle 1884) nellikker med Puccinia Lychnidearum, og en mi- 

 kroskopisk undersøgelse af frøene viste, at der var sopmyce- 

 lium i frøet i embryets umiddelbare omgivelser. Sammesteds 

 fortælles, at 2 — 3 rækker i et selleribed var fulde af Puccinia 

 Apii, medens de øvrige rækker i bedet, som var avlede af 

 andet og ikke inficeret frø, var frie for soppen. 45 pct. af en 

 frøprøve af levkøier gav (if. Hi It ner in Grartenflora 1892) 

 planter, som dræbtes af Botrytis cinerea, hvis mycelium på- 

 vistes i frøskallen, medens andre frøprøver, hvori intet mycel 

 fandtes, under forøvrig lige forhold kun gav friske planter. 

 Interessant er i denne forbindelse også Br ef elds påvisning af, 

 at brandsoppene i mange generationer kan formere sig på 

 gjærcellers vis i kunstige næringsvæsker som saprofyter. Han 

 fik ved infektion med gjærlignende brandsopkonidier i gjødsel- 

 vand 40 — 46 pct. syge planter. Som et kuriosum kan jeg 

 endelig nævne, at jeg i en rakkelhøne, som var skudt på Eid- 

 skogen, strax efter, at den havde indtaget et måltid, i foderet 

 fandt ikke mindre end tre snyltesoppe, nemlig Myrtillus uli- 

 ginosa med Thecopsora, Vaccinium vitis idæa med Exobasi- 

 dium og Andromeda polifolia med Rhytisma. 



At parasitsoppenes sporer ikke alene skulde kunne spredes 

 lange veie gjennem luften, men endog finde veien netop til 

 de for dem passende vertplanter, er en yderst usandsynlig an- 

 tagelse. Men når man nu ser, at soppene kan spredes med 

 vertplanternes frø, forsvinder det gådefulde, som ved første 

 øiekast ligger deri, at endog meget sjeldne fanerogamer på 

 langt fra hverandre liggende spredte voxesteder, er beheftede 

 med for dem eiendommelige snyltesoppe. I sådanne tilfælde 

 ligger det nær at antage, at soppen er spredt med plantens 

 frø. Og vi ledes ved disse betragtninger til den antagelse, at 

 snyltesoppenes udbredelse styres af de samme love som fane- 

 rogamernes. Enkelte botanikere er endnu tilbøielige til at 

 antage, at plantefrø og fremforalt kryptogamernes små og fine 



