12 0. B. BULL. [NO. 1. 



Ved ulige oplysning af begge eines S-felter optræder ofte 

 væddestrid mellem begge eine saavel naar hele S-feltet paa den 

 ene side bliver fordunklet som naar enkelte partier deraf paa 

 den ene side bliver stærkere belyst end paa den anden. 



Bliver paa den ene side lyset, i forhold til hvad det er paa 

 den anden, betydelig stærkere, kommer udtrykket fra den side, 

 hvor lysindtrykket er stærkest til at dominere. Dette har Aubert 

 allerede for 30 aar siden fremhævet. Anstiller man forseg med 

 stærke lysintensiteter kan man faa noksaa forbleffende resultater. 

 Fordunkler man saaledes hele den peripheriske del af S-feltet 

 paa den ene side, idet man f. ex. sætter et stetoskop for eiet 

 og ser mod den lyse himmel, kan man let ved smaa bevægelser 

 af stetoskopet placere det centralt stærkt oplyste parti ind i en 

 forholdsvis svagt belyst del af det ubedækkede eie. Staar saaledes 

 en mand imellem iagttageren og vinduet, kan man komme til at 

 se et hul tvers igjennem dennes hoved. Lægger man sig ned 

 paa en sofa og stiller en fenestreret stolryg ca. 0,5 m. foran 

 einene, saaledes at stolryggen delvis dækker en stærk lysende 

 lampekuppel, vil eftersom vi lukker det ene eller det andet eie 

 forskjellige dele af lampekuppelen blive dækket af stolryggen, 

 der vil aftegnes i det dybeste sorte mod den lysende baggrund. 

 Se vi derimod samtidigt med begge eine, vil alle de dele af 

 lampekuppelen, der ses med hvert eie, fremtræde i sin helhed, 

 medens der af den del af stolryggen, der dækker lampekuppelen, 

 kun bliver nogle fortrukne rester tilbage, hvilke representere de 

 dele, der i det fælles S-felt dækker over kuppelen. I efterbille- 

 derne for hvert enkelt eie derimod fremtræder stolryggen i sin 

 virkelige form med stor tydelighed. 



Man har endnu ikke, det jeg ved, segt at bestemme, hvor 

 store differentser vi kunne sammensmelte, naar der paa mindre 

 dele inden synsfelterne frembydes for hvert eie uligheder i lys- 

 styrke. Man kan gjere dette enten derved, at man fremstiller for- 

 skjellige pigmenter (graat altsaa) af en bestemt lysstyrke og lægger 

 disse paa en graa bund, hvis lysstyrke staar midt imellem de to pig- 

 menter, der skulle sammensmeltes. Ved hjælp af rotationsskiven 

 lader der sig let gjere at fremstille slige pigmenter, idet man 



