1897.] DE VISUELLE RELATIONER MELLEM VOEE ØINE. 15 



vidt vi under disse omstændigheder faar nogen farveopfattelse 

 eller ikke. Dette har saaledes baade Aubert og Panum fundet. 

 Imidlertid gaar det ikke au at drage slutninger af slige forseg, 

 fordi lysabsorbtionen ikke behøver at have noget med farven at 

 bestille. Det kan jo ikke være andet end farveintensiteten, der 

 her bliver det bestemmende, hvorfor det gjælder at fastsætte 

 størrelsen af denne. Saavidt jeg ved, har der aldrig været gjort 

 nogen saadan bestemmelse. Jeg havde tænkt iaften at kunne 

 meddele resultatet af forseg med glas, hvis farveintensitet var 

 bleven fastsat, men det har ikke været mig muligt endnu at faa 

 udført det ubetydelige arbeide, som jeg ikke selv har kunnet 

 gjøre paa det dertil nødvendige apparat. 



Ved forseg med pigmenter af ens lyshed og af en bestemt 

 farveintensitet har jeg fundet, at complementære farver af en 

 temmelig stor intensitet kan fusioneres sammen til graat. Jeg 

 har til disse forseg fornemmelig anvendt de samme pigmenter, 

 der ere brugte til de chromatoptometriske tabeller — altsaa for- 

 skjellige nuancer af hvad jeg har kaldt de 4 physiologiske hoved- 

 farver, der altid give graat lys af en bestemt nuance, naar de 

 forenes i lige dele — 180° til 180° — paa rotationsskiven. 

 For saameget som muligt at holde forstyrrende lysdifferentser 

 borte, har jeg lagt pigmenterne paa en graa bund af samme 

 lyshed som det, der fremgaar af lige dele af hvert af de com- 

 plementære farvepar. Herved faar man tillige en fin prove paa, 

 om pigmenterne blive fusionerede i samlebilledet til rent graat. 



Af rødt— grønt kan jeg efter en kort tids forløb fusionere 

 de stærkeste nuancer, svarende til no. 18 paa mine farvetabeller. 

 Af blaat— gult derimod raaa jeg gaa ned til 160°, altsaa tåge 

 en intensitet, som ikke er halv saa stærk og alligevel lykkes 

 fusionen kun med vanskelighed. 



Sammenlignes dette med den lysforskjel af graat, som vi 

 kunne fusionere, bliver der en stor forskjel til fordel for lys- 

 sandsen. Forseg med glas synes ogsaa at vise, at farveindtryk 

 af forskjellig art vanskeligere sammenarbeides end ulige lysind- 

 tryk. Det synes, som om det fuuctionelle baand mellem begge 

 øine, hvad farven angaar, er temmeligt svagt. Selv nok saa 



