22 



Foredraget er trykt i Forhandlinger for 1897 som No. 2. 



3. Lieblein oplæste følgende Brev fra Kairo fra Dr. 

 Knudtzon, hvortil han knyttede nogle Bemærkninger: 



„I London lykkedes det mig paa forskjellige utydelige steder 

 at faa mere ud, end jeg havde opnaaet under mit forrige ophold 

 (i 1895). At gaa i enkeltheder er der ikke stor mening i, da 

 værdien af det, jeg har fundet ud. undertiden kun kan bedømmes, 

 naar man ser den hele sammenhæng, og saa vidløftig kan jeg 

 ikke være. Imidlertid maa det være mig tilladt at anføre ét 

 eksempel. Nr. 12 1. 10 — 12 oversætter dr. Winckler, der sidst 

 har behandlet Tell-el-Amarna-tavlerne (bogen udkom forrige aars 

 høst) saaledes: „Es sehe der Konig, der Herr auf die Lander, 

 welche zum Gebiete seines Vaters gehoren, (ordret staar i teksten: 

 „des Hauses seines Vaters") ob nicht ein treuer Diener ist 

 der Mann, der in Gebal ist". Efter mig staar saa: „Es sehe 

 der Konig auf die Tafeln des Hauses seines "Vaters, ob nicht" 

 o. s. v. Om man skal oversætte „ob nicht", kan være lidt 

 tvilsomt; men det er her af underordnet betydning; det er jo 

 det foregaaende, det kommer an paa. Hvad jeg har læst, turde 

 være rigtigt. „Herre u staar aldeles ikke i teksten. — Paa 

 andre steder har jeg kunnet dels berigtige dels stadfæste for- 

 modninger, som jeg før var kommen til. — Tilsidstbør ogsaa nævnes 

 noget, som jeg ikke havde min opmerksomhed rettet paa forrige 

 gang, fordi jeg først sidste sommer i Berlin havde gjort den 

 opdagelse, det gjælder, nemlig at gudenavnet Å man (Amon) var 

 udstrøget enkelte steder (jfr. herom min „Miscelle" i „Zeitschrift 

 fiir ågyptische Sprache" t for iaar). Ligesom i Berlin, saa 

 var ogsaa i London navnet paa nogle tavler strøget, paa 

 andre ikke. 



I Paris kom jeg over en tavle, hvis tilværelse jeg ikke 

 vidste noget om. Den er professor Opperts privateiendom, og 

 han overlod mig den med stor beredvillighed. Den var, kort 

 efterat man havde gjort fundet i Ægypten, bleven sendt til 

 Paris som prøve. Her blev den imidlertid af nogle videnskabs- 

 mænd erklæret for uegte, og følgen blev. at man ikke kom til 



