1899.] TTNDERSØGELSER OVER NORSK TJÆRE. 25 



Disse kan efter det foretagne forsegs resultater ikke være til- 

 stede i den undersegte tjære. 



Nencld og Siéber (1. c.) har paa samme maade undersegt 

 birketjære og i denne fundet en syre, hvis empiriske formel de 

 angiver at være C19 H38 O2. Derimod førte ogsaa for deres 

 vedkommende en undersegelse over furutjære, foretagen paa lig- 

 nende maade som ovenfor beskrevet, til negativt resultat. 



Angaaende mængden af de forskjellige syrer i tjæren maa 

 bemærkes, at edikesyren og myresyren var tilstede i størst 

 kvantitet — 85 å 90 pct. af den samlede syremængde. 



Med stigende kogepunkt aftog udbyttet jevnt saaledes, at 

 der af de højest kogende kun erholdtes ringe kvantiteter. 



D. Fenoler i tjæren. 



Den for syrerne befriede vædske, der var mørkebrun og 

 noget tykflydende, blev behandlet med lige volum af en 20 

 procents opløsning af kalihydrat. Vædsken rystedes gjentagne 

 gange i flere timer og hensattes. Der dannedes to lag, hvoraf 

 det øverste bestod af kulvandstoffe og lignende indifferente 

 legemer, medens det nederste bestod af de i kaliluden opløste 

 fenoler. Efter at de to vædsker var skilt fra hverandre ved 

 hjælp af skilletragt, blev de opløste fenolater tilsat saltsyre i 

 overskud. Derved udskiltes en mørk oljeagtig vædske, som op- 

 toges i æther, ligesom den vandige vædske gjentagne gange 

 rystedes med æther. De blandede ætherholdige vædsker be- 

 handledes med en opløsning af natriumkarbonat for at fjerne 

 den tilstedeværende saltsyre. 



