34 knut t. sTRømt. [No. 1. 



som derefter blev afsuget; ætheren var brunsort, hvorimod kry- 

 stallerne var bleven betydelig lysere. Denne operation gjentoges 

 flere gange, indtil de glindsende krystaller var omtrent farveløse. 

 De dekomponeredes meget let i luften, især under tilstedeværelsen 

 af fugtighed, hvorfor den hele operation ber foretages saa hurtigt 

 som muligt. 



Krystallerne oplestes derefter i vand, tilsattes tynd svovl- 

 syre, optoges i æther etc. som under de tidligere fraktioner 

 anfert. 



Det ved en række fraktioneringer ved en temperatur af 

 227° — 229° erholdte blev nærmere undersegt; det ved højere 

 temperatur overdestillerede hensattes for at undersøges sammen 

 med fraktionen 240° — 250°, der senere skal omtales. 



En analyse af den ved 227°— 229° kogende fenol gav 

 følgende resultater: 



0.2812 gr. gav 0.7360 gr. C0 2 og 0,1902 gr. H 2 0. 



Beregnet for Cg H12 O2. Fundet 



71.05 pct. C. 71.38 pct. 



7.89 — H. 7.59 — 



Det undersøgte legeme kan være enten en dimethylguajakol 

 eller en æthylguajakol, men derimod ikke, som det senere vil 

 sees, nogen difenol med to frie hydroxyl. 



Nencki og Siéber (1. c.) har i sit arbejde over fenoler i 

 tjæren paavist en fenol, som koger Jconstant mellem 234° og 

 236°", og fundet dens empiriske formel at være C9H12O2; 

 med pikrinsyre indgik den en molekylær forbindelse, der dannede 

 orangerøde krystalnaale, som smeltede ved 90 °. De har endvidere 

 fundet, at blot det ene hydroxyl var frit, idet forbindelsen gav 

 et barytsalt, der var sammensat (C 9 Hu 2 )2 Ba -j- 2 H 2 0. Og 

 endelig har de paavist, at forbindelsen maa være en æthylgua- 

 jakol og gruppernes stilling: C 2 H5 (1), OH (3), OH (4), idet de 

 erholdt protokatechusyre ved at smelte legemet med kali. 



Bchal og Choay (1. c.) har paavist den samme æthylgua- 

 jakol i kreosot af bøge- og egetjære; de angiver dens koge- 

 punkt til 229°— 230°. 



