1899.] TJNDERSØGELSER OVER NORSK TJÆRE. 41 



Det i kolben efter destillationen af fenolerne tilbageblevne 

 residuum var — som tidligere anfort — sort, tyktflydende og 

 blev ved afkjeling fuldstændig haardt og spredt, saa det med 

 lethed lod sig pulverisere. 



Kold, vandig natronlud har ingen indvirkning paa det; ved 

 kogning med koncentreret lud vil en ringe del opløses og med- 

 dele opløsningen en brungul farve med ganske svag fluorescens. 

 Ved tilsætning af overskydende syre udfældes det opleste som 

 en sejg, sort masse. 



Heller ikke i alkohol — selv kogende — er residuet videre 

 opløseligt; den alkoholiske oplesning farves gul med en stærkt 

 grøn fluorescens. Ved fordampning af alkoholen blev en 

 ubetydelig, sejg, brunfarvet masse tilbage. 



Derimod opløses det noget mere i æther; den ætheriske op- 

 lesning, der er brunfarvet, fluorescerer ganske svagt. Efterat 

 ætheren var fordampet, blev en brunsort, sejg masse tilbage. 

 Men hverken denne eller det alkoholiske residuum kunde destil- 

 leres uden dekomposition. 



Disse egenskaber ved residuet gjorde det umuligt at fore- 

 tage nærmere undersøgelser over dets kemiske natur. 



E. Kulvandstoffe og indifferente legemer 

 i tjæren. 



Efterat syrerne og fenolerne, som tidligere nævnt, var ud- 

 vundne af destillatet af tjæren, blev kulvandstoffene og de indif- 

 ferente legemer underkastede fraktioneret destillation. Først 

 blev dog destillatet — for at fjerne mulig tilstedeværende smaa 



