1899.] FARVEDE GLASSES LYSABSOEBTION OG FARVESTYRKE. 7 



ned i den 100 cm 2 store aabning, medens et røgglas af tilnær- 

 melsesvis samme lyshed dækker den anden, vil man finde en 

 stor forskjel, idet belysningen under disse forholde bliver saa 

 svag, at vort eies evne til at opfatte lys af lavere brydning er 

 bleven betydelig mindre. Øiet forholder sig nemlig ved svag 

 belysning paa samme maade som en photografisk plade, dog med 

 den forskjel, at forholdet ikke er ens over hele retina. For- 

 skjellen mellem det høirøde og det blaa glas, der ved fuldt 

 dagslys er fundet at være ligt, kan under disse omstændigheder 

 blive op til 40 °/ til gunst for det blaa glas. Da glassene 

 absorberer circa 90°/ , bliver ogsaa belysningen nok saa lav, 

 trods at man ved adapteret eie endnu har en tilnærmelsesvis 

 normal synsskarphed. Ellers giver skyggeforsøgene ogsaa af 

 andre grunde mindre paalidelige resultater. Man tager saaledes 

 let de skygger, der har de skarpeste contourer, for at være 

 mørkere end de med mere forvidskede grændser. Da man nu 

 maa gjere aabningen mindst for det glas, der absorberer det 

 mindste lys, hvis skyggerne skal blive lige mørke, bliver skyggen 

 ogsaa paa samme side skarpest begrændset. Derved kommer 

 man til at finde lysabsorbtionen af det lyseste glas for stor. 

 Et andet moment, der ogsaa virker forstyrrende er dette, at 

 farvede skygger ved lav belysning ikke synes jævnt mørke; for- 

 nemmelig kommer dette frem, naar høirøde og blaagrønne glas 

 bruges. 



Den blaagrenne skygge synes i centrum af synsfeltet (sva- 

 rende til den gule flek i retina) betydelig mørkere end længere 

 inde. Det omvendte er tilfældet med den heirøde skygge. For 

 alle methoder gjælder det, at variationen i dagsbelysningen 

 udøver en stor indflydelse. Derfor maa alle slige undersøgelser 

 foregaa under saavidt mulig ens omstændigheder, ligesom man maa 

 minde sig, at resultatet kun er gjældende for disse. Mest merk- 

 bar bliver dog dagslysets variationer ved lav belysning, altsaa 

 ved skyggeforsøg i mørkt rum. Da saa mange momenter kan 

 udøve indflydelse, kan man aldrig komme til noget absolut paa- 

 lideligt resultat, men maa nøie sig med en tilnærmelsesvis rig*- 

 tig brutto bestemmelse. 



