31 



denne Gave saa stor, at han ikke alene gjennem sit hele Liv 

 opbevarede den som en Relikvie, men, som hans Skik gjerne 

 var, naar hans Følelse strømmede over, han satte sig strax ned 

 og skrev et latinsk Digt, denne Gang altsaa til Ære for Coper- 

 nicus. 



Imidlertid siger han allerede i denne første Forelæsning, at 

 ihvorvel Copernicus' Hypothese støder an mod visse fysiske 

 Principer, er der intet at sige paa den i mathematisk Henseende. 

 Hvad han hermed sigter til, skal forklares nedenfor. Senere 

 kommer han ind paa Astrologien, hvis Berettigelse han bestemt 

 hævder. Imidlertid gik det ham, som det fortælles, at det 

 undertiden gaar med politiske Oppositioner, at da han selv senere 

 kom til Magten og skulde udøve sine Doktriner, saa blev han 

 mere vaklende i Troen, om han end gjennem sit hele Liv maatte 

 paa Embeds Vegne afgive Prognostica og leilighedsvis ogsaa 

 stille Horoskoper, nemlig hver Gang der var kommet en konge- 

 lig Prins til Verden. 



Sluttelig siger han, at han i de følgende Forelæsninger ikke 

 vil opholde sig ved „primum mobile" (Himmelens daglige Bevæ- 

 gelse), da dette ogsaa ellers af og til blev foredraget ved Univer- 

 sitetet, men at han vilde veilede sine Tilhørere i „secundum 

 mobile", nemlig Forudberegning af Planeternes Plads paa Grund- 

 lag af de saakaldte prutheniske Tabeller, som igjen var baseret 

 paa Copernicus' Theori. 



Det vil heraf sees, at naar Tycho Brahe senere fandt at 

 maatte fravige Copernicus i Forklaringen af Planeternes Bevæ- 

 gelse, saa var det ialfald ikke paa Grund af nogen Fordom. 



Bogen om Kometen af 1577 er blandt andet mærkelig der- 

 ved, at den indeholder den første Fremstilling af Tycho Brahes 

 Verdenssystem. Hvorledes denne Komet gav Anledning hertil, 

 forklarer han selv saaledes: 



„Da det i det foregaaende er bevist, at denne Komet har 

 holdt sig indenfor Grænserne af den ætheriske Verden 1 , vil 



1 Dette Udtryk brugtes dengang i Modsætning til den sublunariske Ver- 

 den, og betegner altsaa den Del af Verdensrummet, som er udenfor 

 Maanen. 



