Sagen ikke synes tilstrækkelig indgaaende behandlet, medmindre 

 det ved en^mere speciel Udredning ogsaa kan paavises, i hvil- 

 ken Del af hin udstrakte Æther og nær hvilke Planeter, samt 

 med hvilken Hastighed Kometen har fuldført sit Løb. Foråt 

 dette kan forstaaes rettelig og tilstrækkelig tydelig, er det der- 

 for nødvendigt her at meddele noget om, hvad vi for fire Aar 

 siden 1 har udtænkt om Beskaffenheden af de himmelske Bevæ- 

 gelser eller om hele Verdens-Systemets Bygning, skjønt jeg hid- 

 til havde bestemt at reservere dette for et astronomisk Værk." 



Hvad han derefter siger om Verdenssystemet, skal omhand- 

 les nedenfor. Men idet han saa vender tilbage til Kometen, 

 tinder han, at Observationerne tilfredsstilles ved en cirkelformet 

 Bane om Solen udenfor Venus, dog saaledes at det ikke passer 

 ganske med Hastighederne. Dette har øiensynlig voldt ham en 

 Del Hovedbrud. Han siger: „Jeg tilstaar, at det havde passet 

 mig bedre, om Kometen i denne sin Bane under hele sin Syn- 

 ligheds-Periode havde beskrevet ligestore Buer i ligestore Tider." 

 (Det vil her erindres, at Kometerne aldrig er synlige, navnlig 

 ikke for blotte Øine, uden gjennem en forholdsvis kort Del af 

 Banen). Eiter nogle Betragtninger herover ender han saaledes: 



„Hvad enten nu denne vor Komet ikke hele Tiden beskrev 

 en fuldkommen rund Bane om Solen, men lidt aflang, hvad 

 man i daglig Tale kalder ægformet, eller den vistnok gik i en 

 fuldkommen cirkelformet Bane, men i Begyndelsen langsommere, 

 senere, lidt efter lidt med øget Hastighed, saa gik den i ethvert 

 Fald om Solen" o. s. v. 



Denne Udtalelse er interessant, da den viser, at Tycho 

 Brahe ikke har været fremmed for den Tanke, at det gamle, 

 fra Oldtiden arvede og af Copernicus opretholdte Axiom, at al 

 Bevægelse i Verdensrummet foregaar i Girkler og med jevn 

 Hastighed, muligens ikke holder Stik, ialfald for Kometerne. 



1 Efter en Oplysning af Tycho Brahe i Mechanica maa dette være skre- 

 vet i 1587. I et Brev fra hans Ven, den medicinske Professor Johannes 

 Prateasis. dateret Kjobenhavn 31 Januar 1576, rindes dog en Antyd- 

 ning til, at han allerede dengang havde udtalt den samme Tanke 

 lassumptio Copernicea ad stabilitatem Terræ convertenda, uti etiam 

 insinuasti). 



