35 



De Grunde, som anføres i Bogen om Kometen af 1577, er 

 endnu kun ganske forelobige. Efter at have forklaret, hvorfor 

 han maatte forkaste det gamle Ptolemæiske System, fortsætter 

 han: 



„Da jeg endvidere havde tåget i Betragtning, at den nye 

 Tanke, som hin store Gopernicus havde indført efter Aristarchs 

 Exempel, og hvorved han paa en høist sindrig Maade undgaar 

 alt det overflødige og uoverensstemmende ved Ptolemæus' Ord- 

 ning, vistnokikke i mindste Maade feiler mod mathematiske 

 Principer, medens han dog, ved at tildele denne svære, træge 

 og til Bevægelse uskikkede Jordklode en ligesaa fri Bevægelse 

 som hine ætheriske Lys, støder an ikke alene mod Fysikens 

 Principer, men ogsaa mod de hellige Skrifters Autoritet, hvor 

 paa flere Steder Jordens Stilstand bekræftes (som vi ved en 

 anden Leilighed skal komme nærmere ind paa), saa" o. s. v. 



Hvis Tycho Brahes System ikke havde havt andet Funda- 

 ment end dette, havde det været skrøbeligt nok. Hvad for det 

 første de „fysiske Principer" angaar, maa det vistnok erindres, 

 at Mekanikens Grundlove dengang endnu var ukjendt; selv 

 Kepler havde endnu den Opfatning, at der til enhver Bevægelse 

 kræves en stadig virkende Kraft; men allerede med den Tids 

 mangelfulde Erfaringer paa dette Felt kunde der dog gjøres 

 grundede Indvendinger mod det ovenfor anførte, hvad da ogsaa 

 blev gjort. Som man ser, hviler Argumentet egentlig paa den 

 Antagelse, at Planeterne ikke er Kloder af samme Art som Jor- 

 den, hvorfor han ogsaa kalder dem „ætheriske Lys". Ved en 

 anden Leilighed kom Tycho Brahe nærmere ind paa dette Punkt; 

 hans Undersøgelser over Refraktionen havde nemlig foranlediget 

 en Diskussion med Rothmann, hvorunder denne var kommen 

 til det Resultat, at Luften maatte strække sig ud over hele 

 Rummet, medens Tycho Brahe mente, at den kun tilhørte Jor- 

 den. Denne Diskussion fik fra Tycho Brahes Side sin Afslut- 

 ning ved følgende, halvt spøgende Bemærkninger: „For mig 

 staar det dig frit for at blande Luftens Element med Himmelen, 

 hvis du endelig vil; ligeledes hvis nogen paastaar, at Himmelen 

 er af Vand, som Hebræerne, eller af Ild, som Paracelsisterne, 



