De kan ikke være identiske med de Brachyce- 

 phaler, som man finder længere nede i Folkevandringstiden 

 indblandet i Reihengråbernes Cranieserier — det var Schwarz- 

 walds og Alpelandenes Brachycephaler af rhætisk o: keltisk- 

 lignrisk og maaske ogsaa af slavisk Herkomst — det var 

 morkhaarede Folk, det ser man, og Germanernes Blondhed 

 har ligesaalidet som deres Dolichocephali influeret paa dem i 

 Raceblandingen, tvertimod disse bleve ogsaa brachycepbale. Sam- 

 tidig hermed maa altsaa Paastanden om, at der ikke har 

 foregaaet nye Indvandri nger i Norden, bortfalde. 



Uisse i Cranieform saa forskjellige Stammer kunne neppe 

 være indvandrede samtidig, de brachycepbale som de 

 andres Trælle, som af Montelius antydet, derimod taler deres 

 Udbredelse hertillands; men hvem der er kommen først, kan 

 jo heller ikke angives anderledes end helt conjecturalt. En 

 Indvandring af et nyt Folk er foregaaet, det lader sig 

 vel neppe længer bestride, men naturligvis ere de ikke fore- 

 gaaet i saa store Flokke som Folkevandringens Skarer, dette 

 forbød saavel Landets Beliggenhed som dets Natur — det 

 kunde kun foregaa i Lande, der allerede vare ryddede og op- 

 dyrkede af tidligere forholdsvis talrige Beboere, og hvor man 

 saaledes kunde gjøre Bytte og frnde den nødvendige Føde — 

 men det har vel kun sket i Smaaflokkevis, der senere har sluttet 

 sig sammen i Hereder (Hundrader) og tilsidst i Fylker, da vore 

 Fylkesbefolkninger inden sig dog i Almindelighed vise temmelig 

 ensartede Charakterer. 



Hvad Slags Folk Stenalderens chamocephale Lang- 

 s kaller har været, lader sig endnu vanskelig afgjøre — de 

 skille sig fra de sildigere Perioders Befolkning ved sin lave 

 Isse og sit lave Ansigt — de, de nærmest skulle slægte paa, 

 maatte da være Friserne, der af Virchow ere beskrevne 

 som lavissede, om han end siger, at de nu tenderer til Brachy- 

 cephali. Dette sidste benægtes nu imidlertid af en hollandsk 

 Anthropolog Dr. Folmer, som siger, at Virchows Materiale er for 

 recent — i de gamle „Terper" — kunstige Forhøininger i Mar- 

 sken, hvorpaa tidligere Bebyggelse, før Digerne bleve almindelige, 



