20 S. TROMHOLT. IAGTTAGELSER OVER NORDLYS. 



ikke staaet op, hvorfor jeg allerede Kl. G 1 / 2 (6^ 19™) 

 begyndte at undersøge Nordhimlen. I den første halve 

 Time var der intet at se. Kl. 7 (6^ 49^) var jeg netop 

 traadt ud i det frie, da jeg pludselig til min Overra- 

 skelse ser en stor rød Lysning danne sig under Stan- 

 gen af Karlsvognen og naa op til Jagthundene; den var 

 paa enkelte Steder gjennemfuret af overordentlig svage, 

 hvidlige Striber. Samtidig syntes et rødligt, men lavt 

 Lysskjær at forplante sig med stor Hurtighed tilhøire 

 langs hele Nordhorisonten. Men det hele vårede kun faa 

 Sekunder, da var alt igjen forsvundet. Fra nu af for- 

 fulgte jeg Nordhimlen uafbrudt med den største Op- 

 mærksomhed, men indtil 7 b 50^ (7^ 39 m ) viste sig ab- 

 solut intet. Ved Iagttagelsens Begyndelse laa nogle 

 lave Skystnber over Horisonten i N; de holdt sig om- 

 trent uforandrede i længere Tid. Fra 7* 40™ (7 h 29n») 

 var Himlen mod N ikke længere saa klar som før, men 

 mere taaget, og endel mindre Skyer havde samlet sig 

 paa forskjellige Steder. Efterhaanden lægger en tæt- 

 tere Taage sig over Jorden og gjør, at Egnen over Ho- 

 risonten og de der liggende Skyer blive næsten usyn- 

 lige. 7 h oO m (7h 39m) synes det, som om et yderst svagt 

 og gulligt Lysskjær begynder at ud vikle sig. De føl- 

 gende 10 Minuter bringe Vished for, at det virkeligt 

 forholder sig saaledes; det hele fremtræder nu som en 

 svag Lysning, under hvilken der synes at være et uty- 

 deligt mørkt Segment. Om det endnu er Skyer, der staa 

 her, eller om disse virkelig have forvandlet sig til et 

 veritabelt mørkt Segment, kan paa Grund af Taagen 

 ved Horisonten ikke afgjøres. Lysningens Intensitet 

 tiltager i den følgende Tid endel, og den er tilsidst 

 temmelig iøinefaldende. Saaledes var Fænomenets Ud- 

 seende indtil 8^ 15m (8^ 4"»). Ved denne Tid havde 

 der imidlertid allerede samlet sig en stor Mængde Skyer 

 i N og W, der skjulte en Del af Nordlyset, og da der 



