CHKISTIÅNIA VIDENSK.-SELSK. FOKHANDL. 18 8 0. No. 6. 37 



en jævn, klar Lysning; Kl. 7 3 / 4 (7h 58™) i NNW. Kl. 9 



(9^ 13™) i NW; Kl. 10 (10^ 13™), da det ophørte, i W. 

 58. A al es un d. Stærkt Nordlys om Aftenen. 

 63. Haugsholmen. Kl. 7-13 (7* 21™~- 13^ 21™). Stærkt i 



NE og flammende; lange bugtede Linier til W. Straa- 



ler fra NNE opover Himlen. 



65. Dovre. Kl. 8—11 (8& 6™— ll^ 6™). Nordlyset saaes først 



som en over et mørkt Underlag udbredt Bue mod NW. 

 Om det længe havde havt denne Form, da det bemær- 

 kedes, vides ikke. Det skred derefter høiere paa Him- 

 len, men Buen blev bredere, lig et Tæppe med Folder. 

 Derefter spredtes det i Straaler med flere forskjellige 

 Farver, sank atter sammen til en bred Bue og gik over 

 igjen i Straaler, der strakte sig næsten til Zenith. Det 

 spredtes derefter i et mat Lys. 



66. Vanelven. Kl. 6—10 (6** 21™— lO* 21™) og maaske se- 



nere: jævn Lysning. 



70. Dragesætter. Kl. 8— 8 3 / 4 (8* 16m— gh im), j æv "n Lysning. 



71. Stabben. Kl. 6-12 (6^ 23™— 12h 23m). Lysbue fra mørkt 



Underlag, ca. 20° over Horisonten; fra Kl. 8 til 9 (8 h 

 23™— 9k 23m) en udbredt jævn Lysning til 45° Høide. 



72. Florø. Nordlysbue. 



76. Manger. Kl. 8— 9 x / 2 (8^ 23™— 9b 53™). Meget smuk og 



stærk, langstrakt Nordlysbue. 



77. Masfjorden. Kl. 8V 2 — 10 (8^ 52™— 10^ 22™). En Lys- 



bue, tildels med opadgaaende, flammende Straaler; Far- 

 ven gulgrøn. Det er usikkert, om det mørke Underlag 

 under Buen er Skyer eller et virkeligt mørkt Segment. 

 Kl. 8 3 / 4 (9 h 7™) Segmentet brudt paa flere Steder; 

 Straaler fra Buens Midte og i den vestlige Ende. Kort 

 efter igjen helt Segment med smal, lysende Kant; snart 

 efter er det igjen brudt. 8^ 50m (9^ 12™) flere Brud, 

 flere Straaler og en lysende Stribe under den tidligere 

 observerede lysende Kant. 9 1 * 5m (9 h 27™) stærkt straa- 

 lende og flammende rødt Brud, hvorpaa grønne og gule 



