50 S. 'TKOMHOLT. IÅGTTAGELSER OVER ttORt>LYS. 



71. Stabben. Kl. 6-12 (6h 23m— 12h 23m). Nordlysbue, se- 



nere jævn Lysning. 



72. Florø. Kl. 6—7 (6b 23™ - 7h 23»»»). Nordlys fra NE ad NW 



i en Bue, der omfattede omtrent l / i Cirkelsegment, straa- 

 lende og vibrerende, især i den første Kvarttime, senere 

 mere dødt. 



76. Manger. Kl. 8— 8 1 ', (8*» 23™— 8^ 53m). Jævnt lysende, bred 

 Nordlysbue. 



82. Davanger. Kl. 7-9 (7>» 23™— 9^ 23™). Temmelig stærkt 

 Nordlys. 



84. Bergen. Et ikke ubetydeligt Nordlys, der imidlertid, vel 

 tildels paa Grund af Maanelyset og Taagen ved Hori- 

 sonten, fremtraadte meget mat. I sin Begyndelse lig- 

 nede det endel Nordlyset fra foregaaende Aften. Iagt- 

 tagelsen begyndte Kl. 6>/ 4 (6h 4m); da var der endnu 

 intet at se. Kl. 6V 2 (6 1 » 19"») syntes en Lysning at være 

 tilstede. Kl. 6'/ 4 (6^34 m ) var Nordlyset allerede tydelig 

 ud vikl et: en svag Lysning op til Cor Oaroli, i den øverste 

 Halvdel noget lysere : længere nede et skarpt Segment 

 med en smal, lysstærk Bue over. 



Oi» 55m (G h 44"»). Segmentets Høide 3 2 / 3 °; den nederste 

 Bues Bredde 1°. Afvexling i begge Buers Lysstyrke. 

 Horisonten er nu næsten klar. 



Der optræder lysere Pletter i den nederste Bue, Seg- 

 mentets Kant faar enkelte Indbugtninger. 

 7h om (Qh 49m), Væsentlig uforandret. 

 Hele Fænomenet bliver svagere og utydeligere, det 

 mørke Segment fyldes med Lysstof, og 7 h 3»»» (6»» 52»") 

 viser Nordlyset sig som en segmentfoimet Lysning, der 

 er stærkest foroven. 



7h 4m (6h 53 m ). Der danner sig to Buer, hvor før den 

 nederste var; under den bøieste en mørk Stribe, under 

 den anden et mørkt Segment. Over begge disse Buer 

 en bred. svagere Bue, hvis Høide er 9°. De to laveste 

 Buer forsvinde dog hyppigt enten aldeles eller paa 



