CHF.IST1ANIA VIDEXSK.-SKLSK. FORHANDL. 18 80. NO. 6. 73 



Straaler i NE, hvor der var Tegn til disse bevægelige 

 Straaler, der i Nordland kaldes „Vindlys". 



47. Klæbu. Kl. 7 1 /,, - 11 (7 1 /,— 11). Nordlyset optraadte først 



som en gulgrøn, stærkt lysende Lysbue, med underlig- 

 gende mørkt Segment, strækkende sig omtrent fra Bootes 

 (noget ovenfor Arcturus) med sit høieste Punkt op imod 

 7 Lyrae og derfra ned til p Aquarii. Forøvrigt omgivet 

 af en koncentrisk Skyring, der strakte sig op til a Cygni. 

 Lysbuens Bredde omtrent som Distancen mellem Castor 

 og Pollux. Kl. 9 (9) var Buens østlige Halvdel opløst 

 til en mere udbredt jævn Lysning med enkelte svage 

 Antydninger til Straalebevægelser uden Farveskiftninger, 

 medens den omtrent bibeholdt sin Form og Lysstyrke 

 over N og derfra i Sammenhæng mod W. Fænomenet 

 blev svagere i Lysstyrke henimod Kl. 11 (11). 



48. Selbo. Kl. 6—9 (6—9). Temmelig stærkt nede ved Hori- 



sonten med en svagere Bue omtrent 20° høiere. 



50. Kri sti ans sund. Svag Nordlysbue. 



51. Kvitholmen. Kl. 6-11 »/ a (6b I4m -Hh 44m). Bueformigt 



Nordlys med mørkt Underlag, ca. 30° over Horisonten. 



52. Olm a. Stor regelmæssig Nordlysbue i N, stærkt lysende, 



især paa den nordlige Kant. 



53. Rennebo. Fra omtrent Kl. 7 til Kl. 10 (7—10). En tem- 



melig stærk Lysning paa den nordlige Himmel til om- 

 trent 45° Høide. 



56. Veø. Kl. 6—9, 11 — 12(6^ 13™— 9h 13™ llh i3m_i2h 13m). 



Skyet. Nordlyset viste sig fra W til N, fordetmeste som 

 en jævn Lysning, undertiden flammende og rødt i ne- 

 derste Kant. 



57. Skoue. Kl. 7—9 (7^ 16™— 9^ 16m). Jævn Lysning paa 



Nordhimlen. 



58. A ale sund. Rolig Nordlysbue i N. — Kl. 5 3 / 4 — 10 V 4 (6 h 3 m 



— 10k 33™). Nordlys. 



59. Rundø. Kl. 6 3 / 4 — 11 '/ 4 (7 h 5«— 11* 35™). IBegyndelsen 



