00 S. TROMHOLT. IAKTTAGELSER OVER NORDLYS. 



Høiden af Buens nedre Rand omtrent 5°, af den øvre 

 omtrent 15°. Kl. 11 (10^ 32m) var den forsvunden. 



96. Enge. Kl. 8— 8 1 /, (8^ 19™ -8* 49™). Et Bundt Nordlys- 



straaler saaes en kort Tid paa den nordlige Himmel. 



97. Re kas ta. Nordlys om Aftenen. 

 99. W es te rås. Nordlys. 



104. Orebro. Nordlys. 



117. Thorungen. Kl. 8y 4 — 10'/ 2 (8h 23»— 10* 38«») En meget 

 stærk. klar og smuk Nordlysbue, spids til begge Sider, 

 Lyset roligt. Fra Midten af Buen to smale, matte og 

 rolige Straaler, som krydsede sig paa Midten og strakte 

 sig helt op imod Zenith. 



1! 9. Elisenberg. Kl. 8V 4 — 8% (8h 26* -8 h 56™). Nordlyset 

 viste sig først som skarpkantede, butte Søiler. der til- 

 syneladende vare parallele og strakte sig omtrent 2 / 5 

 mod Zenith. De vestligste Straaler havde en stærkt 

 lysende, gul Farve. Fænomenet udbredte sig over Hori- 

 sonten i en Længde af omtrent 45°, og Midten af denne 

 Bue faldt i Retning af den magnetiske Nordpol. Efter 

 i nogle Minuter at have beholdt sin første Skikkelse 

 bleve Straalerne mere spidse og gik mere over i hver- 

 andre ved Roden; men samtidig udsendtes fra den vest- 

 ligste Ende af den horisontale Nordlysbue en bred Straale, 

 ikke fuldt saa stærk som de andre; den strakte sig mod et 

 Punkt niellem Zenith og Syvstjernen; samtidig udgik en 

 lignende Straale fra Lysbuens østlige Endepunkt, men 

 medens den første Straale stod lodret paa Horisonten, 

 dannede den sidste en spids Vinkel med denne, saa 

 at et Triangel dannedes; de to Straaler skar nemlig 

 hinanden i det føromtalte Punkt. I Trianglets Midte 

 var der klart. Derpaa dannede Lyset ligesom en let 

 Lyssky, der tråk sig sammen mod E, dog ikke udenfor 

 Lysbuens Grændser, medens Trianglet vedligeholdtes. 

 Nu blev Lyset stærkere, og der dannedes en vertikal 

 Lysbue paa 180°, som fra en Midtkjærne. der var meget 





