108 S. TROMHOLT. IAGTTAGELSER OVER NORDLYS. 



kede, at jeg først Kl. 12 (Ilk 49m) blev overtydet om, 

 at der i Virkeligheden stod et lille Nordlys paa Him- 

 len. Det strakte sig bueformigt hen over et mørkere 

 Underlag, men syntes at forholde sig fuldstændig roligt. 

 119. Elisenberg. En svag Lysning i NW. 



22. April. • -f- 1. 



84. Bergen. Tilsyneladende intet Nordlys til Kl. 11% (1 lb 4m). 

 95. Upsala. Intet Nordlys. 



23. April. • -f 2. 

 119. Elisenberg. Omtrent Kl. 8 3 / 4 — 1 1 (8*» 56*— 11b 11*). 



Nordlyset viste sig som en snart rolig, snart pludselig 

 og voldsom flammende Sky med blændende hvidt Lys. 

 Skyen havde en eiendommelig Struktur. Den flyttede 

 sig snart lidt mod Nord, snart tilbage igjen. Men Lys- 

 styrken var* altid stærkest ved den vestlige Ende af 

 Skyen, hvor Himmelhvælvingen aldeles oplystes. Lysets 

 vestligste Ende var aldeles i den magnetiske Nordpols 

 Retning, medens dets anden Ende naaede 40—45° nord- 

 ligere. Lyset forsvandt, idet det lidt eiter lidt sænkede 

 sig under Horisonten og antog Farve og Præg af Solly- 

 set, en Stund efter at Solen er sunken under Synskred- 

 sen. Let skyet. 



24. April. • -f 3. 



95. Upsala. Intet Nordlys. 



25. April. S — 4. 



95. Upsala. Kl. 13-14 (12^ 32*— 13t 32*). Nordlys; i N 

 klart Skin, i Midten rødt. udadtil dannende et Cirkelseg- 

 ment, hvis Lysstyrke langsomt aftager mod Kanten, hvor 

 Farven er blaahvid; mod E fra dette Centrum udskyder 

 en klart lysende Kue af omtrent 15° Høide over Horison- 

 ten, der strækker sig helt til Sydpunktet. Buens nedre 

 Kant, som er skarpt begrændset mod den mørke Him- 

 mel (6—8° hoi), er bølgeformig kruset og udskyder om- 

 trent i E Straaler rettede nedad 45° mod S. Skinnet 



