CHRISTIANIA YIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1880 No. 6 119 



dommelig var Nordlyset den 20. Deeember, idet det kun bestod 

 af en jævn, rolig og bred Bue i temmelig stor Høide, medens Him- 

 len lavere nede ikke bar Spor af nogen Belysning. Denne Bue 

 gjorde Indtrykket af at være i forholdsvis stor Nærhed Endnu 

 mærkeligere var Nordlyset den 22. Deeember, der ogsaa i Begyn- 

 delsen kun bestod af en lignende Bue, men som, hvad jeg aldrig 

 før bar iagttaget, stod i stor Høide paa den sydlige Himmel, me- 

 dens der senere paa Aftenen laa en Bue baade mod Nord og Syd. 

 Det er mig iøvrigt paafaldende, hvorfor man ikke hyppigere paa 

 vore Bredder iagttager Nordlysfænomener mod Syd, da man clog 

 neppe kan tvivle om, som jeg senere nærmere skal omtale, at i 

 hvert Fald mange Nordlys staa i forholdsvis ringe Høide over Jord- 

 overfladen. Ligger det mulig kun i, at man ikke er tilstrækkelig 

 opmærksom paa denne Sag, og da man kun venter at finde Nord- 

 lyset mod Nord, derfor ikke giver synderlig Agt paa den sydlige 

 Del af Himlen? 



Et høist mærkeligt og aldrig forhen af mig seet Fænomen er 

 ogsaa det, jeg iagttog ved Nordlyset den 24. Februar. Denne 

 Buens uafbrudte hurtige Forsvinden og Opblussen minder paafal- 

 dende, uden at jeg dog vil tillægge denne Omstændighed nogen 

 Betydning, om et Fænomen, som Gruithuisen den 20. Oktober 

 1824 iagttog paa den mørke Del af Maanen, og som han forklarede 

 som et Polarlys paa Jordens Drabant. 



I Beretningerne fra Thorungen og Elisenberg om Nordlyset 

 den 13. Marts omtales et eiendommeligt Fænomen, nemlig to Straa- 

 ler, der skjære hinanden. I Elisenberg synes Straalerne at 

 have skaaret hinanden i deres Endepunkter; Skjæringspunktet laa 

 mellem Zenith og Syvstjernen, det vil sige vest for Zenith (altsaa 

 i Beliggenhed fuldstændig forskjellig fra det Punkt, hvor en Nord- 

 lyskrone vilde have dannet sig). I Thorungen synes Skjærings- 

 punktet derimod at have ligget midtveis mellem Horisont og Ze- 

 nith. Det maa beklages, at Stedsangivelserne ere saa vage; thi 

 ellers vilde man have kunnet faa interessante Oplysninger om disse 

 Straalers Stilling og Beliggenhed. Af den Omstændighed, at Straa- 

 lerne i Elisenberg udgik fra Buens Endepunkter, medens de i Thor- 



