CHRISTIANIA VIDEXSK.-SELSK. FORHAXDL. 1880. No. 6. 145 



risonten mod Syd. Lyden, som hørtes i Forbindelse med Fæno- 

 menet, kan nærmest sammenlignes med den, der fremkommer, 

 naar man svinger en bladrig Gren hastig gjennem Luften; snart 

 stærkt. snart dæmpet naaede den Øret, som naar Toner bæres til 

 os a f Lufttrækket; af og til gik Lyden over til en Knitren eller 

 Bragen, omtrent som naar opkastede Raketter explodere, kun langt 

 svagere og tættere. Dette er dog ikke den eneste Gang, at jeg 

 har iagttaget denne Særegenhed ved Nordlyset, uagtet det vistnok 

 ei er almindeligt, at det forekommer i Forbindelse med Lyd, eller 

 rettere, at Lyden høres. Ikke heller er jeg den eneste, der erind- 

 rer denne Omstændighed ved Fænomenets Forekomst da og senere, 

 thi mange andre bekræfte med mig samme Iagttagelse. En Bro- 

 der af mig, en ældre Sømand, som i 30 Aar har faret paa Nord- 

 land og Finmarken, bekræfter det her nedskrevne med den Be- 

 mærkning, at han ikke een, men mange Gange har hørt det „suse 

 og bruse" i Nordlyset, Saaledes var han engang for 22 Aar siden 

 Vidne til et usædvanligt stærkt Nordlys ude paa Havet ved Stadt, 

 62° n. Br.; det bredte sig over hele den nordlige Halvdel af Him- 

 len, var aldeles blodrødt, og det susede og knitrede, snart stær- 

 kere, snart svagere, medens der paa Nordlysets sydlige Kant laa 

 en snehvid Bræm, af hvilken det ligesom føg og hvirvlede, som 

 naar Sneen sættes i Bevægelse af Vind." 



Hr. Lærer A. Bugge i Bergen har mundtlig meddelt mig, at 

 han engang, i Slutningen af Firti- eller Begyndelsen af Femtiaa- 

 rene, paa Gaarden Urnæs i Sogn (Hafslo Præstegjæld) har hørt 

 Nordlyslyden. Nordlyset, der viste sig en Augustaften, var me- 

 get stærkt og gik over hele Himlen med den største Lysstyrke i 

 Zenith. Lyden, mener han, kan nærmest sammenlignes med den, 

 der opstaar, naar et Seil blaffer for Vinden; den var ved den 

 nævnte Leilighed temmelig stærk og hørtes med Mellemrum mindst 

 en Time af et stort Antal Personer. 



Endelig er jeg saa heldig at kunne anføre et Vidnesbyrd i 

 denne Retning fra en erfaren og øvet meteorologisk Iagttager, om 

 hvis Ldsagns Paalidelighed der ikke kan næres den ringeste Tvivl. 

 Min Fader, J. P. Tkomholdt i Randers (Jylland), har igjennem en 



Tid.-Selsk. Forh. 1880. No. 6. 10 



