CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 80. NO- 10. 3 



Strøm i Kgl. D. Vid. S. Skr. I. 1781 p. 122—5 og afbildes tillige- 

 med Larve og Puppe Tab. VIII. Fig. 1—4. 



Tr. vitellinæ L. Hvorvidt man skal anse den af H. Strøm 

 først i Søndmøres Beskrivelse, Iste Del, 1762 p. 169-171, og senere 

 i Kgl. N. Vid. Selsk. Skr. II. 1788 p. 398—400 omhandlede og 

 afbildede „Fyllekummer" (sidstn. Sted opført under Navnet: Ten- 

 thredo Betulæ) som identisk med Tr. vitellinæ L. — under hvilket 

 Navn han nævner den i Kgl. D. Vid. S. Skr. 1.1781 p. 125 — eller 

 ikke, synes mig uklart. Det rimeligste er vistnok, at han har haft 

 flere af disse hinanden temmelig lige og varierende Cimbex-Artev 

 for sig og ikke saa nøie holdt dem ud fra hinanden, hvilket jo 

 har været Tilfældet med saa mange Forfattere. 1 



p. 3. Hylotoma ustulata L. opføres fra Søndmøre af H. Strøm 

 saavel i det Trondhj. Selsk. Skr. III. 1765 p. 416. 39 som i Kgl. 

 D. Vid. Selsk. Skr. III. 1788 p. 272. 31; sidstnævnte Sted beskri- 

 ves ogsaa Larven, der blev fundet paa Vidieblade. 



p. 5. Cladius viminalis Fall. beskrives tilligemed Larven, 

 hvilken fandtes paa Aspeblade og afbildes Fig. 10, af H. Strøm i 

 Kgl. D. Vid. S. Skr. III. 1788 p. 273. 32 under Navnet: Tenthr. 

 salicis L. Faun. Sv. § 1548, capreæ Fabr. 



p. 6. Leptocerus dlni L. Om denne Art anfører Zetterstedt 



1 Det mærkeligste er, at H. Strøm overalt i sine Skrifter, hvor han berører disse 

 Arter, sees at staa i den Formening, at Larven til den af ham først som den 

 egentlige „Fyllekummer" beskrevne Art (som han anser for Linné's Tenthr. 

 vitellinæ) allerede fra først af lever indesluttet i sin Cocon og aldrig frit paa 

 Bladene, i Modsætning til de øvrige nærbeslægtede Arter, hvis Larver han for- 

 tæller ofte at have paatruffet paa Træernes Blade og saaledes godt kjender disses 

 Levevis. Navnet „Fyllekummer" oplyser han „har sin Grund deri, at den [Cocon'en 

 med Larven i] bruges som et Lægemiddel imod Fylle, (det er Opblæsning eller 

 Forstoppelse hos Creaturene) og det saaledes : at man først lægger den i Vand 

 en Daga eller Nattes Tid, og lader siden det svage Creatur drikke af samme Vand, 

 da det strax hjelpes til Rette," hvilket han fortæller, at han „selv ofte har for- 

 søgt og befundet rigtigt, det er desuden bekjendt og ved Erfaring stadfæstet 

 overalt her i Landet, at man ikke kan tvivle derom" (?). Han nævner ogsaa, 

 at man istedetfor at benytte det vandige Udtræk ogsaa bruger at indgive dette 

 eiendommelige Medikament helt og holdent i Deig. 



1* 



