CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 80. NO. 12. 9 



Rudolphi 1829 meddelte Slritse, har jeg troet at burde give her en 

 noget udførligere Beskrivelse af det af mig undersøgte Individ, 

 idet jeg forøvrigt henviser til den medfølgende Planche 2, der 

 giver en saavidt muligt correct og efter nøiagtige Udmaalinger 

 udført Afbildning af det hele Dyr, seet fra venstre Side, i V33 a * 

 den naturlige Størrelse. 



Kropsformen er, som det vil sees, ikke blot i Sammenlig- 

 ning med Finhvalen, men ogsaa med alle øvrige bekjendte Arter 

 af den egentlige Slægt Balænoptera, særdeles kort og plump og 

 minder i denne Henseende meget mere om samme hos Sl. Balæna. 

 Den største Høide, der som sædvanlig er beliggende omtrent ved 

 Brystfinnernes eller Luffernes Fæste, indeholdes kun mellem 3 og 

 4 Gange i Totallængden, medens den hos Finhvalen indeholdes 

 mellem 5 og 6 Gange. Tykkelsesdiameteren og som Følge heraf 

 ogsaa Legemets Omfang er i samme Forhold her forholdsvis 

 betydelig større end hos nogen Art Balænoptera. Bagtil afsmalnes 

 Kroppen meget stærkt, saaledes, at Høiden over Analaabningen 

 neppe er synderlig mere end 73 af Høiden over Brystfinroden. 

 Den bag Analaabningen liggende Del af Kroppen eller Halen synes 

 herved meget smalt uddragen og skarpere afsat fra den øvrige 

 Krop, end dette er Tilfældet hos andre Hvaldyr. Som hos disse 

 er den stærkt sammentrykt fra Siderne og saavel oventil som 

 nedentil tydelig kjølformigt tilskjærpet. Den dorsale Kjøl, der 

 bagtil viser en temmelig stærk Bøining ned mod Halefinnen, lader 

 sig forfølge fortil langs Ryggen indtil henimod Rygfinnen, hvor den 

 lidt efter lidt taber sig; hvorimod den ventraleKjøl først begynder 

 et godt Stykke bag Analaabningen med et skarpt begrændset, for- 

 til stumpt afrundet Fremspring. Den forreste Del af Legemet 

 foran Brystfinnernes Fæste er mere jevnt afsmalnende og indtages 

 for Størstedelen af de enormt udviklede Kjæver. Naar disse er 

 lukkede og man drager en ret Linie fra Underkj ævens Spids til 

 Halefinnens Midte, vil saavel Ryg som Buglinie til hver Side af 

 samme danne en temmelig ligelig bueformig Krumning indtil Ha- 

 lens Begyndelse. Disse Buelinier afbrydes dog mærkeligt paa 2 

 Steder, idet Ryglinien noget foran Kjævernes Begyndelse viser en 



