CHRISTIANIA ViDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 8 0. No. 16. 3 



gen med Naal og Traad at feste Haandlindingerne sammen paa 

 hans Disciples Skjorter, en saadan Morgen, da man havde forsovet 

 sig og Gjerningen derfor maatte udføres i største Skynding, kom 

 af Vanvare til at lade Naalen med Traaden gaa igjennern selve 

 Huden, men den unge Wiesel ikke turde lade sig mærke med, 

 hvor ondt det gjorde ham. Her indskrænkede denne Gjernings 

 Udførelse sig til Søndags Morgen (hvis man ellers i dette Stykke 

 kan forlade sig paa Fortællerens Hukommelse), fordi man beholdt 

 Skjorten paa om Natten. Men at man endnu ved Slutningen af 

 det 16de Aarhundrede i Tydskland pleiede at ligge nøgen om 

 Natten, og at dette endog var Tilfælde med Folk af høiere Stand 

 og bedre Vilkaar, kan erfares af hvad den Colnske Borger Her- 

 mann Weinsberg fortæller om sig selv i sine Optegnelser (se Zeit- 

 schrift flir deutsche Kulturgeschichte, neue Folge, 1, 619. 625). 

 Her siger han nemlig: „Darnach gehe ich aach su Bette und ist 

 mein Gebrauch nicht, dass mein Junge oder Jemand ånders die 

 Hose aussieht, ich schlafe niemals im Hemde und mit brennendem 

 Licht. — Anno 1587 den 13. Januar kube ich bishtr in die funfte 

 Woche im Hemd geschlafen, und werde es auch for tan diesen Miten 

 Winter hindurch dieses gegen meinen alten Brauch thun. An 30 

 oder 40 Jahre habe ich dasselbe allzeit des Abends ausgesogen, wie 

 kalt es auch gewesen, es sei denn dass ich auf Reisen in fremden 

 Betten habe schlafen miissen". 



Hermed stemmer overens hvad der bemærkes i Novelle antiche 

 udg. i Livorno 1871 af D'Ancona, hvor man under No. 18 (ifølge 

 F. Liebrechts Meddelelse i Gottinger g. Anzeiger 1872 1, 674) 

 kan læse følgende: „Chom'' era Vusanza antica neuno portava 

 bottone a' suoi panni per affibiarsi da mano o da petto a' suoi 

 panni., se non che ciascuno, o si faceva affibiare, o facealsi egli 

 stesso la mattina, quando si levava, cho' Vagho o cliol re fe; e' gent i li 

 e* grandi signori cho la seta' 1 '. Den samme Skik omtales ogsaa 

 i Chiestiens Chevalier au Lion v. 511 fg., hvor det heder: Chemise 

 ridee li trei. — Fors de son co f re et braies blanches. — Et fil 

 et aguille a ses manches. — Si li vest et ses bras li cost ; hvor- 

 med Holland i sin Udgave af samme Digt jevnfører følgende et 



1* 



