CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1880. NO. 16. 5 



truffet hende og hendes Mand paa Ågeren og havde henvendt sig 

 til hende med Ordene: „pvi veik ek hingat, at ddlkrinn er or felcli 

 minum, ok vil ek, at på saumir d nisting i \ strax erklærede sig 

 villig dertil og efterkom hans Anmodning. Men at den Sædvane, 

 hvorefter Kvinden viste en Mand saadan Tjeneste, kunde føre til 

 en Tilnærmelse, hvorunder Sædeligheden led, hvor saadan Tje- 

 nestes Ydelse ikke havde sin Grund i et allerede forhaanden- 

 værende utilbørligt Forhold mellem Manden og Kvinden, ligger i 

 Sagens Natur. Med Hensyn hertil kan bringes i Erindring For- 

 tællingen om Gretter og Styrmandens unge Hustru. 



Medens det er utvilsomt, at Udtrykket v sauma at hondum" paa 

 de anførte Steder har den det her tillagte Betydning, er det derimod 

 noget uklart, hvorledes det skal forstaaes, naar en Kvinde Rannveig 

 fortalte, at under hendes Henrykkelse eller „leizla i andarsyn" 

 vare Djævle komme til hende, havde grebet hende, og havde da, 

 fordi hun havde paakaldt flere Helgenes Hjælp, igjen maattet slippe 

 hende, men havde i det samme pidsket hende med en gloende 

 Svøbe for saaledes dog at lade hende faa undgjælde noget for sit 

 Skjørlevnet, at hun nemlig liafdi lagizt undir 2 presta ok saurgat 

 sva peirra pjonustu, idet de sagde til hende blandt andet ogsaa 

 dette: nii oranntu pvi at hondum, at på hefir saumat at hondum 

 pér ok odrum d hdtidum Bp. 1, 453 11 ; eller: på hefir bædi veitt 

 handasaum pér ok odrum d guds hdtidum Bp. II, 10 27 . Ti her 

 synes Yægten at være lagt paa Ordene d hdtidum og hendes Skyld 

 at være sat i Helligbrøde, ligesom det synes at være anset lige 

 ilde, enten hun gjorde Gjerningen til bedste for sig selv eller for 

 andre, medens der dog ikke kunde ligge noget ondt deri, at hun 

 sammenfestede Haandlindingerne paa sine egne Klæder, om det 

 end ikke altid gik til som det burde, naar en Kvinde gjorde en 

 Mandsperson saadan Tjeneste. Den Formodning ligger derfor nær, 

 at Ordene sauma at hondum her ere brugte i en anden Betydning, 

 end paa de tidligere behandlede Steder, eller saaledes, at de ere 

 at forståa om Broderi paa Haandlindingerne. Vist er det ogsaa, 

 at Verbet sauma bruges ikke alene om ahnindelig Søm, men og- 

 saa om Brodersøm, f. Ex. koddi saumadr med silki DN. II, 165; 



