14 J. FRIT2NER. SPROGLIGE OG KULTURHIST. STUDIER. 



mari, og om chapeau siger : ce terme est passé tout å fait dans la 

 lang tie des affaires au sens qtihwait épingles; ainsi un négociant 

 dit: soit, je vons céderai a ce prix, mais il y aura un chapeau. 

 Noget lignende har vi ogsaa i en anden Betydning af Ordet 

 chapeau, naar det ogsaa betegner en gratiftcation accordée par 

 convention au capitain (Vun båtiment de commerce, qui remet å 

 bon port les marchandises chargées å frets, eller det samme, som 

 paa Tydsk heder kapplaken, IcappelaJcen, og efter Bremisch- 

 niedersåchsisch Worterbuch II, 36 fg. gives Skibsføreren gleichsam 

 zum Laken oder .sur Reisekappe. 



Den Gave til Sælgerens Hustru, som i Frankrig gaar under 

 Navn af épingles, chapeau, forekommer ogsaa i Tydskland, hvor 

 den kaldes Schliisselgeld. Saaledes heder det i B. Auerbachs 

 Schwarzwåldisehe Dorfgeschiehten IV, 271: Haus tind AecJcer fur 

 7000 Gulden und 200 Gulden Schliisselgeld fur die Frau; og et 

 Sidestykke dertil er det, naar Grev Ahlefeldt-Laurvig ved Kjøbe- 

 kontrakt af 25de Juni 1>Oj overdrog Grevskabet Laurvig til Kon- 

 gen for en Kjøbesum af „92O,000 lidlr. dansk Courant samt 1000 

 Spedes Dukater til hans Kone Grevinde Ahlefeldt-Laurvig udi 

 \ui;lepenge u . ' 



Benævnelsen Nøglepenge eller Schliisselgeld har naturligvis 

 sin Grrund deri, at Nøglerne vare Hustruens eller Husmoderens 

 Attribut, som overgaves hende ved hendes Indtrædelse i Ægte- 

 skabet, som Husbonden ikke maatte fratage hende, saalænge den 

 ægteskabelige Forbindelse bestod, men som hun nok igjen 

 kunde overlevere ti! ham som et Tegn paa, at hun ikke længere 

 vilde fortsætte Samlivet med ham. Derfor heder det i 1^-yms 

 kvida om ilen som Freyja forklædte I^orr, der skulde være Jetten 

 Pi vins Brud ikke alene: bundl* peir Por brådar lini, men ogsaa: 

 létu und honum hrynja lukla, ligesom det i Rigsfiula v. 20 lieder: 

 heim oku pd hanginlulcla — giptu karli — settist undir ripii. 

 Derfor sagdes ogsaa i svenske Love den, der bortgiftede en Brud 

 at gipta Jcunu til hedter ok til husfru ok til siæng hdlfre, til lasæ 



1 Se Samlinger til Jet Xorske Folks Sprog og Historie VI, 613 8 . 



