13 



den samme Modsathed kommer tilsyne, medens ellers Ligheden i alle 

 Dele bestaar. Særlig omhandledes en Art Interferentsfænomener, der 

 opstaa ved den samtidige magnetiserende Indvirkning fra tvende 

 Poler. Har man navnlig to ensbenævnte magnetiske Poler og 

 disse paavirke et Stykke blødt Jern, der er anbragt symmetrisk for 

 disse og kun kan bevæge sig efter en Midtlinie, der er lodret med 

 Polernes Forbindelseslinie, saa vil det eiendommelige Forhold ind- 

 træde, at det fra tvende Steder magnetiserede Jernstykke ikke 

 overalt trækkes indad efter Midtlinien. Der existerer et kort indre 

 Intervall, hvori Kraftvirksomheden optræder repulsorisk. Det samme 

 er ogsaa Tilfældet, naar to enstemmigt pulserende Legemer, eller 

 ensbenævnte hydromagnetiske Poler, indvirke paa et i Vand inde- 

 sluttet Legeme, der er tungere end dette. Man faar en Sving- 

 ningsinterferens og en mekanisk Kraftvirksomhed af ganske den 

 selvsamme Art. En modsat Kraftaktion vil indtræde, naar Lege- 

 met er lettere end Vædsken, og man faar et Phænomen analogt 

 med det, der skulde finde Sted i det diamagnetiske Tilfælde. 



Ved samme Leilighed forevistes to nye Apparater, et Pulsa- 

 tionsapparat og et Oscillationsapparat, ved Hjælp af hvilke alle 

 Phænomener vedrørende den hydrodynamiske Etterligning af de 

 „permanent-magnetiske" Kræfter, hvis Fremstilling tidligere havde 

 krævet et større Antal af mere sammensatte Instrumenter, nu paa 

 en simplere og tillige fuldkommere Maade vilde kunne tilveiebrin- 

 ges. Ogsaa hermed udførtes et Par Forsøg. 



I Anledning af dette Foredrag henstillede Lie til Bjerknes at 

 lade Betegnelserne „Hydromagnetisme" og „Hyclroelektricitet" 

 falde. Disse Betegnelser vare skikkede til blandt Usagkyndige 

 at vække den Forestilling, at de af B. studerede Phænomener stode 

 i Forbindelse med nye, ukjendte Kræfter, medens jo det virkelige 

 Forhold var, at disse interessante Experimenter just fandt sin For- 

 klaring i de bekj endte hydrodynamiske Kræfter. 



Bjerknes bemærkede hertil, at han gjerne skulde have øn- 

 sket at kunne finde bedre Betegnelser, end de han havde tilladt 

 sig at indføre, og hvorved ikke blandt Usagkyndige, om det var 

 muligt. saadanne urigtige Forestillinger skulde fremkomme, at nye 



