CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 79. No. 9. H 



retning om Iste og 3die Skabelsesdag, dels paa, hvad Sibyllen E 



siger betræffende Verdens Skabelse: 



— — — — — — — — — denn er baute die Erde 



Ueber dem Tartarus auf, auch verlieh das liebliche Licht er 



Schmtickte die Erde auch aus mit Pflanzen (Or. S. I, 9 fg. '). 

 Sol, Maane og Stjerner vide endnu ikke deres Maal og Sted, 

 men saa holde Guderne Raad, ordne Himmellegemernes Gang: 

 Nat og Ne 

 Navn de gave, 

 Morgen de nævnte 

 og Middagstid 

 Undorn og Aften 

 for aarvis at regne (V. 6). 

 Hermed sammenligne man, hvad Moses siger: 

 „Og Gud sagde: der vorde Lys paa Himmelens udstrakte Be- 

 fæstning, at gjøre Skilsmisse imellem Dagen og Natten, og de 

 skulle være til Tegn og til bestemte Tider og til Dage og Aar. Og 

 Gud satte dem i Himmelens udstrakte Befæstning til at lyse over 

 Jorden og til at regjere om Dagen og om Natten" o. s. v. (Gen. 

 1, 14 fg). 



Ifølge Genesis (4, 21 fg.) er det Kains Efterkommere, der gjøre 

 de første Opfindelser paa Industriens og Kunstens Omraade; Jubal 

 „var Fader til alle dem, som legede paa Harpe og Orgel". Thubal- 

 kain „gjorde kunstigen allehaande skarpt Kobber- og Jerntøi". 

 Vøluspaa tillægger Aserne saadanne Opfindelser: de 

 „Esser gjorde, Guid smeded, 

 Tenger virked og Værktøi danned; 

 Tavl de leged i Tunet glade" (V. 7—8). 

 Efter Vøluspaa er der nu en fuldkommen Uskyldighedstilstand, 

 Ondt findes ikke: Guderne lege Tavl med Guldbrikker, men savne 

 ingen (V. 8) ; men saa kommer tre Thursemøer fra Jotunheimen 

 (ibid.), og nu er det aabenbarlig Vøluspaas Mening, at der sker en 



J ) Friedliebs Oversættelse. 



