30 G. STORM. HAANDSK. OG OVERS. AP MAGNUS LAGABØTERS LOVE. 



mest kunde tåge. Thi skal Lag gjøres efter Menigheden og ret- 

 vise Mænd, og hver nyder efter sine Gjerninger. 



(3) Lagen skal være ærlig og taalig efter Landsens Vis, 

 kvemmelig, dydelig og aabenbare, saa at alle Mænd mue vide og 

 understaa hvad Lagen siger, og ikke skrives efter en Mands Kaad, 

 meden efter menig Mands Raad og Landsens Nødtørft. Ingen 

 skal igjen dømme den Lag som Kongen og Landet tåge ved, men 

 efter den skal Landet rettes og dømmes. Det er Konningens og 

 Høvdingers Embede, der i Landet ere, at dømme Dom og gjøre 

 Ret og frelse dem som med Vold tvinges, som ere Vidver, fader- 

 løse Barn, udlendske Folk, Pellegrime og andre fattige Mænd, 

 som de rige Mænds Vold overgange, og lade ikke Vdædingsmænd 

 leve udi sine Lande og Rige. Fordi om han finer eller dræber 

 Udædingsmænd, da er han Guds Ven og Lagsens Gjømmermand. 

 Alle som i Kongens Lande bo, skulle være hannem hørsamme, lydige 

 og underdanige, fordi er han og skyldig at gjøre dem alle Fred. 



(4) Alle Verdsens Høvdinge ere og pligtige at forsvare den 

 hellige Kirke og den hellig kristlig Tro, som de ville være lod- 

 tagne af hvis gode Gjerninger som ske, saa vide som Kristen- 

 dommen er. Hvar nogeu Sag mindskes for den Skyld, svare det 

 for Gud som alle Gjerninger dømmer." 



Af de i vor Gjengivelse betegnede Afsnit er naturligvis 

 No. 1 originalt for den norske Lov; No. 3 gjenfindes omtrent 

 ordret i den jydske Lov med Undtagelse af, at efter „Gjømmer- 

 maud 4, staar: .,Fordi saa som den hellige Kirke styres med 

 Pave og Bisper, saa skal hvert Land styres med Retter og 

 værges med Logen"; No. 2 og 4 er forkortet og omskrevet, 

 det sidste for at betegne den nye Kirkeorden. At denne Lov- 

 bog er officiel, autoriseret til Brug for Kongens Embedsmænd 

 i Norge, slutter jeg dels af dens Udbredelse, dels af et Udtryk i 

 et Kongebrev, som hidtil har været fortolket anderledes. Et af 

 de ældste Haandskrifter (Stockh. C 28) er skrevet for og eiedes af 

 Kongens Kansler Johan Friis til Hesselager, som selv i 1547 har 

 skrevet sit Navn paa Titelbladet: denne Bog maa altsaa ansees 

 for at være det Exemplar, som Regjeringen selv benyttede i sin 



