CHRISTIANIA. VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 7 9. No. 14. 53 



Afskrift fra 1551 trykt i Nicolaysens Fortale til Norske Magasin, 

 Iste Bind, S. XXX— XXXI. (Linje 3, somje er Feil for sonyej. 



!2. At" Fredrik II's Lov etter Chr. Univ. JBibl. 553 qv. Be- 

 gyndelsen : 



Første Ca: 



Wor Herris Jhesu Christi fred wære med os alle norske inend, 

 Ennd wij skulle holde wort lagting', paa rette tingstæd huert aar, 

 Scti peders affthenn, Der skulle vj alle findis forfaldeløst, som til 

 tings ere neffnd. End forleningsmend, Ombotzmend skulle haffue 

 neffnd paa midfaste ting, saa mange mend a ff huert fylcke, som 

 gammel sedwane haffuer werit, eller deris rette Ombodzmend 1 ), oe 

 neffne de mend som arbeidzdrenge haffue for sig, oe synis at wære 

 skiælige, duelige, oe bequemmelige der til, oe kunde sande det 

 med deris eed. End denn eed skulle de swerge denn første søgne- 

 dag som the komme til lagtings, med denne eedzstaffuelse. Saa 

 legger ieg haand paa Bog, oe det skiuder ieg til Gud at de mend 

 haffuer hand neffnd til lagtings som hannom syntis skiæligeste oe 

 bequemeligiste at wære effther sin samvittighet oe ey tog hand 

 der andre gaffuer til, oe saa skal hand altid neffne emeden hand 

 haffuer det ombud. End denne eed skal inggen offtere swærge 

 end een tid. 



Cap. 2. 



Nu er saa sagt at neffnis skal til lagtings som sedwaneligt er, 

 oe huer at haffue sine tærepenge effther gammel wane aff huert fylke 

 eller bygdelag. End om forlænings mand eller foget eller theris 

 vmbodzmand neffne icke saa til tings som nw er sagt, da ere de 

 plictig j march sølff for huer denn som vneffnd er. Ingien skal 

 hann heller neffne til løssen, eller om ski ff te der paa giøre, vdenn 

 hann haffuer fult forfald som tilforn wor neffnd t. End huer neffnd 

 som senere kommer til laugtings forfaldeløst end ederne ere sworne, 



') mgl. i AM. 92 og B. 28. 



