Hvorvidt kan der gives nogen Definition af Sjælen? 



Af 



Dr. E. F. B. Horn. 



(Fremlagt i Mødet den 14de Nbvbr.). 



I Perioden før Kant spillede Definitionen en betydelig Rolle 

 i den videnskabelige Methode. 1 Kant har bevirket et Omslag, 

 og han har i al fald negativt fremkaldt en ny Methode, idet man 

 nu istedetfor disse Definitioner, der fornemmelig kun give Bestem- 

 melser udåd, søger at bestemme Begreberne indad, idet man lader 

 dem genetisk fremgaa af et absolut Princip, saa at de faa sin Be- 

 tydning efter den Plads, de indtage i et altomfattende System. 

 „Ein empirischer Begriff", siger Kant (Kr. d. r. Vern. S. 486. 

 Hartensteins Udg.), „kann gar nicht definirt, sondern nur 

 explicirt werden." Som Grund anfører han, at da vor Er- 

 faringskreds altid udvides, staar et empirisk Begreb aldrig mellem 

 sikre Grændser. Anderledes forholder det sig med de mathe- 

 matiske Begreber. Disse ere aldeles aprioriske og uafhængige 

 af al Erfaring og deraf flydende Usikkerhed. Han vil endog fra- 

 skrive Philosopherne al Ret til at efterligne Mathematikerne i 

 denne definerende Methode. 



Trangen til at faa Begreberne definerede er imidlertid for 

 stærk til, at den ved en saadan pkilosophisk Theori kan ganske 



1 Om det Pedanteri, hvortil man her kunde drive det ogsaa i den nordiske Viden- 

 skabelighcd, se bl. a. N. M. Petersen, Bidrag til den danske Literaturs Historie 

 (2den Udgave ved C. S. Secher) V, I, 116, hvor Steffens' Ytringer om Børge 

 Riisbrigh anføres. 

 Vid.-Selsk. Forh. 1879. No. 16. 1 



