12 E. F. B. HORN. KAN DER GIVES NOGEN DEFINITION AF SJÆLEN? 



Forkortning at opnaa en tilnærmelsesvis Kongruents med Guds- 

 billedet, i en anden Periode ophører, idet Forkortningen jo maa 

 blive overflødig, hvis Kongruentsen med det guddommelige Billede 

 er opnaaet, Dette Ophør af Forkortningen falder imidlertid ikke 

 indenfor Ligningens Omraade, men dog indenfor det ved 

 De f i ni ti on en satte, idet jo Sjælen maa opfattes ikke som en 

 Ligning, men som en Forbindelse af en Ligning og et lnathematisk 

 Subjekt, der løser den, eller som en Virksomhed, hvorved en ideel 

 Ligning skaffes Realitet i den sandselige Natur ved at differen- 

 tieres og integreres i denne. Til denne Overførelse af det Ideelle 

 i dette Reelle hører Forkortningen som en Art Forskole, hvilken 

 man gjenfinder i Mathematiken, hvor man jo for at forståa den 

 høiere maa betjene sig af den elementære. 



Man vil under den her givne Udvikling have sect, hvorledes 

 den helt igjennem aprioriske Tilværelse, som de omhandlede 

 mathematiske Forholde have, en Tilværelse, der ganske svarer til 

 den transcendentale Apperception, ikkun aabner et Felt af Mulig- 

 heder for Sjælen. Hvorvidt Sjælen udfylder dette Felt, ja, hvor- 

 vidt der overhovedet er nogen enkelt Sjæl, kan man jo fra dette aprio- 

 riske Synspunkt ikke afgjøre. Men at dette Felt af Muligheder 

 ved Anvendelse af de mathematiske Love ryddiggjøres og opklares, 

 er af stor Vigtighed. naar man forudsætter en Sjæl og da vil vide, 

 hvordan den maa være beskaffen. Enhver Definition af Sjælen, 

 hvor den bestemmes i sin empiriske Virkelighed, maa hvile paa 

 en klar Forstaaelse af, hvad Muligheden rummer og ikke rummer. 

 Der er begaaet megen Synd mod Sjælens Begreb derved, at 

 man ikke har været sig Mulighedens Omraade klart bevidst, 

 og dette har man ikke kunnet være, med mindre man har 

 betragtet dette Omraade saaledes, som ethvert Omraade efter 

 Sagens Natur maa betragtes, mathematisk. Man har saaledes 

 bestridt "Sjælens Evne til at se ind i Fremtiden. Et Indblik i 

 Mathematiken, i Ligningernes Love, maa vise Enhver, at denne 

 Evne ingen Modsigelse indeholder. En Ligning kan jo beregnes 

 for en uendelig Fremtid. Her er da et Rum for Muligheder, som 

 man ikke har Ret til at bortskjære, om man end paa den anden 



