10 C. O. E. ARBO. [No. 4. 



Resultatet af R. & F.s Undersøgelser var: 



1. At af Sveriges 25 Landskaber havde alle med Undtagelse 

 af Lappland en Middelhøide af over 170 Gtm. 



2. 4 Landskaber (Gotland, Herjedalen, Helsingland og Bohus- 

 lån) havde en Middelhøide af mere end 172 Gtm. 



3. 4 havde en Middelhøide af mere end 171 Ctm. (Jåmtland, 

 Dalsland, Medelpad). 



4. 11 Landskaber en Middelhøide af over 170 Ctm. 



For Norge stille Forholdene sig saaledes, at af dets 20 Ud- 

 skrivningsdistricter havde i 



1898 3 en Middelhøide af over 172, 2 havde altsaa under 170 



(Hedemarken og Valders 

 Udskrivningsdistricter). 

 5 -„- „ - 171 



10 - - „ - 170 



1899 3 — „— „ — 171, 5 altsaa under 170 og 1 



under 169 (Østerdalen). 



11 -„- „ - 170 



1900 6 — „— „ — 171, 5 altsaa under 170. 

 9 -„- „ - 170 



1901 4 — „— „ — 171, 5 altsaa under 170. 

 11 — 170 



I de 4 Aar havde 77,6 % af vore Udskrivningsdistricter 

 en Middelhøide af over 170 Gtm. 



Vore høiesie Folk er i Nordlandske (Vefsen Kredscompagni 

 med gjennemsnitlig 172 Ctm.), Throndhjemske og Christiansand- 

 ske Brigade. 



I Danmark ei-, saavidt jeg har kunnet bringe i Erfaring, 

 lidet gjort i statistisk-anthropologisk Henseende. Deres enestaa- 

 ende forhistoriske Craniemateriale ligger saaledes fremdeles ube- 

 arbeidet, helt siden Virchow i 1869 eller 1870 behandlede det, 

 og det er for hvert Aar siden den Tid blevet betydeligt forøget 

 ved nye Fund. 



Det eneste samlede Arbeide om Høideforholdene dersteds 

 er fra 1889 i Anledning af Pariserudstillingen og omfatter Perio- 

 den 1879—1888 med 179,832 Mand. — Danskernes Middel- 



